diff options
author | Karl Berry <karl@freefriends.org> | 2024-05-05 19:42:43 +0000 |
---|---|---|
committer | Karl Berry <karl@freefriends.org> | 2024-05-05 19:42:43 +0000 |
commit | 165b8a035001cffcc97eca9a9522c10c8dc8f416 (patch) | |
tree | 4102e6feaa2f444ee6de1446eabe2abda5641536 /Master/texmf-dist/doc/latex/huaz | |
parent | d7954be08113fa8e50d6ddbb1f9d2a623c77dbc1 (diff) |
huaz (5may24)
git-svn-id: svn://tug.org/texlive/trunk@71180 c570f23f-e606-0410-a88d-b1316a301751
Diffstat (limited to 'Master/texmf-dist/doc/latex/huaz')
-rw-r--r-- | Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.pdf | bin | 358059 -> 371130 bytes | |||
-rw-r--r-- | Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.tex | 620 |
2 files changed, 332 insertions, 288 deletions
diff --git a/Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.pdf b/Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.pdf Binary files differindex 9a7ee91180a..1de65fbd309 100644 --- a/Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.pdf +++ b/Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.pdf diff --git a/Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.tex b/Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.tex index 4c539cbdd45..4b178dbb44b 100644 --- a/Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.tex +++ b/Master/texmf-dist/doc/latex/huaz/huaz.tex @@ -18,45 +18,56 @@ \documentclass[12pt]{article} \usepackage[a4paper,top=1in,bottom=1in]{geometry} \usepackage{listings,xcolor,lmodern,xurl,multicol} +\usepackage[T1]{fontenc} +\PassOptionsToPackage{ + defaults=hu-min, + labelitems=unchanged, + }{magyar.ldf} +\usepackage[english,magyar]{babel} \usepackage[ pdfstartview=FitH, colorlinks, - allcolors=teal, + allcolors=purple, bookmarksnumbered, bookmarksopen, ]{hyperref} -\usepackage[T1]{fontenc} -\PassOptionsToPackage{defaults=hu-min,labelitems=unchanged}{magyar.ldf} -\usepackage[english,magyar]{babel} +\usepackage{upquote} + \setlength{\parindent}{0pt} \setlength{\parskip}{6pt} +\def\codefont{\usefont{T1}{pcrs}{m}{n}} + \lstset{literate={<}{{$\langle$}}1{>}{{$\rangle$}}1 - {ö}{{\"o}}1{ő}{{\H o}}1{ü}{{\"u}}1{ó}{{\'o}}1{é}{{\'e}}1{á}{{\'a}}1{í}{{\'i}}1} - -\lstnewenvironment{examplelst}{\lstset{ -aboveskip=\bigskipamount, -basicstyle=\color{blue!70!black}\ttfamily, -backgroundcolor=\color{black!3}, -rulecolor=\color{black!15}, -frame=trbl, -framesep=5pt, -columns=fullflexible, -xleftmargin=5.4pt, -xrightmargin=5.4pt, -keepspaces}}{} - -\newcommand{\commandinline}{\hspace*{-15mm}\lstinline[ -delim={[is][\color{green!50!black}\normalfont\small\sffamily]{!}{!}}, -basicstyle=\color{red!70!black}\normalfont\normalsize\ttfamily, -columns=fullflexible, -keepspaces]} - -\newcommand{\verbinline}{\lstinline[ -delim={[is][\color{green!50!black}\normalfont\small\sffamily]{!}{!}}, -basicstyle=\normalfont\normalsize\ttfamily, -columns=fullflexible, -keepspaces]} + {ű}{{\H u}}1{ö}{{\"o}}1{ő}{{\H o}}1{ü}{{\"u}}1 + {ó}{{\'o}}1{é}{{\'e}}1{á}{{\'a}}1{í}{{\'i}}1} + +\lstnewenvironment{examplelst}{% + \lstset{ + aboveskip=\bigskipamount, + basicstyle=\color{blue!70!black}\small\codefont, + backgroundcolor=\color{black!3}, + rulecolor=\color{black!15}, + frame=trbl, + framesep=5pt, + columns=fullflexible, + xleftmargin=5.4pt, + xrightmargin=5.4pt, + keepspaces}}{} + +\newcommand{\huazcmd}{\hspace*{-15mm}% + \lstinline[ + delim={[is][\color{teal}\normalfont\small\sffamily]{!}{!}}, + basicstyle=\color{magenta}\normalfont\small\codefont, + columns=fullflexible, + keepspaces]} + +\newcommand{\code}{% + \lstinline[ + delim={[is][\color{teal}\normalfont\small\sffamily]{!}{!}}, + basicstyle=\normalfont\small\codefont, + columns=fullflexible, + keepspaces]} \makeatletter \def\@oddfoot{\hfill\textsf{\color{gray}\thepage}\hfill} @@ -64,13 +75,29 @@ keepspaces]} \def\ps@plain{\def\@oddfoot{\hfill\textsf{\color{gray}\thepage}\hfill}} \makeatother -\def\huaz{\textbf{\sffamily hu\color{gray}az}} +\definecolor{hured}{RGB}{207,36,54} +\definecolor{hugreen}{RGB}{69,113,79} +\usepackage{contour} +\def\huazlogo{% + {\contourlength{.8pt}\Huge + \sbox0{\contour{black!30}{\Huge\bfseries\sffamily\color{white}HUAZ}}% + \mbox{}% + \lower-\dimeval{2\ht0/3}% + \rlap{{\color{hured}\rule{\wd0}{\dimeval{\ht0/3}}}}% + {\color{hugreen}\rule{\wd0}{\dimeval{\ht0/3}}}% + \llap{\usebox0}}} + +\def\huaz{\textbf{\sffamily hu\itshape\color{gray}az}} \def\labelenumi{\textbf{\theenumi.}} +\def\huqq#1{,,{\color{gray}#1}''} + +\def\paragraph#1{\par\bigskip\textbf{#1.}} + \begin{document} -\title{The \huaz\ package\\{\large v2.0 (2024/04/28)}} +\title{\huazlogo\\ The \huaz\ package\\{\large v2.1 (2024/05/05)}} \author{Tibor Tómács\\ {\normalsize\href{email:tomacs.tibor@gmail.com}{\nolinkurl{tomacs.tibor@gmail.com}}}} \date{} @@ -78,103 +105,101 @@ keepspaces]} \begin{otherlanguage}{english} \begin{abstract} -In Hungarian there are two definite articles, \emph{``a''} and \emph{``az''}, which are determined by the pronunciation of the subsequent word. -The definite article is \emph{``az''}, if the first phoneme of the pronounced word is a vowel, otherwise it is \emph{``a''}. +There are two definite articles in Hungarian, ``a'' and ``az'', depending on the first sound of the word that follows. If the word begins with a vowel sound, the definite article is ``az'', otherwise it is ``a''. -The \huaz\ package helps the user to insert automatically the correct definite article for cross-references and other commands containing text. -Thus, if these change, the definite articles will also change accordingly. +The \huaz\ package helps the user to automatically insert the correct definite article for cross-references and other commands containing text. +This way, if the number or text changes, the definite articles will change accordingly. -{The documentation is in Hungarian, because only Hungarian-speaking users are interested.} +The documentation of the \huaz\ package is in Hungarian, as it is assumed that only Hungarian-speaking users are interested. \end{abstract} \end{otherlanguage} \section{Bevezetés} -A magyar nyelvben a határozott névelő egy szó előtt aszerint \emph{,,a''} vagy \emph{,,az''}, hogy a szó kiejtve mássalhangzóval vagy magánhangzóval kezdődik. -Például \emph{,,a szék''} vagy \emph{,,az asztal''}. +A magyar nyelvben a határozott névelő egy szó előtt aszerint \huqq{a} vagy \huqq{az}, hogy a szó kiejtve mássalhangzóval vagy magánhangzóval kezdődik. +Például \huqq{a szék} vagy \huqq{az asztal}. Ez egyszerű szabály, de írásban összetett vizsgálatot igényel. Itt felsorolunk néhány nehézséget: \begin{itemize} \item -Ha oldalszámra akarunk hivatkozni, akkor a \verb|\pageref| parancsot szoktuk használni. +Ha oldalszámra akarunk hivatkozni, akkor a \code|\pageref| parancsot szoktuk használni. Ha ez elé kell határozott névelőt rakni, akkor nem mindegy, hogy mi az oldalszám. -Például \emph{,,az~1.~oldal''}, \emph{,,a~2.~oldal''}, \emph{,,az~5.~oldal''}, \emph{,,a~10.~oldal''}. -Így egyáltalán nem biztos, hogy az ,,\verbinline|a \pageref{!<kulcs>!}|'' kód megfelelő eredményt ad. -Hasonló a probléma minden kereszthivatkozás esetén (\verb|\ref|, \verb|\pageref|, \verb|\eqref|, \verb|\cite|). +Például \huqq{az~1.~oldal}, \huqq{a~2.~oldal}, \huqq{az~5.~oldal}, \huqq{a~10.~oldal}. +Így egyáltalán nem biztos, hogy az ,,\code|a \pageref{!<kulcs>!}|'' kód megfelelő eredményt ad. +Hasonló a probléma minden kereszthivatkozás esetén (\code|\ref|, \code|\pageref|, \code|\eqref|, \code|\cite|). \item Az is fontos, hogy egy kifejezés római szám vagy sem. -Például \emph{,,az~V.~fejezet''}, ha \emph{V} római szám, azaz 5 a jelentése. -Ugyanakkor \emph{,,a~V.~fejezet''}, ha \emph{V} betűt jelöl vagy alfanumerikus szám esetén a 22 értéket (\emph{V} az angol ábécében a 22.~betű). +Például \huqq{az~V.~fejezet}, ha V római szám, azaz 5 a jelentése. +Ugyanakkor \huqq{a~V.~fejezet}, ha V betűt jelöl vagy alfanumerikus szám esetén a 22 értéket (V az angol ábécében a 22.~betű). \item Néhány mássalhangzó speciális tulajdonságú. -Például \emph{,,az M betű''}, de \emph{,,a Magyar Közlöny''}; \emph{,,az Ny betű''}, de \emph{,,a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság''}; stb. +Például \huqq{a Magyar Közlöny} de \huqq{az M betű}; \huqq{a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság} de \huqq{az Ny betű}; stb. \end{itemize} Először megemlítünk két eddigi megoldást a határozott névelők automatikus kezelésére, kiemelve azok hibáit és hiányosságait. -\subsection{A magyar.ldf} +\subsection{A \texttt{magyar.ldf}} -Egyik lehetőség a \texttt{babel} csomag \texttt{magyar} opcióját beállító \texttt{magyar.ldf} fájl használata. +Egyik lehetőség a \code{babel} csomag \code{magyar} opcióját beállító \code{magyar.ldf} fájl használata. Ennek teljes dokumentációja elérhető innen: \url{https://math.bme.hu/latex/magyarldf-doc.pdf}. -Az ebben definiált \verb|\az|, \verb|\aref|, \verb|\apageref|, \verb|\acite|, stb.~parancsok alapvetően jól használhatóak, de van néhány fontos hiba, melyek a \huaz\ csomag megírását motiválták: +Az ebben definiált \code|\az|, \code|\aref|, \code|\apageref|, \code|\acite|, stb.~parancsok alapvetően jól használhatóak, de van néhány fontos hiba, melyek a \huaz\ csomag megírását motiválták: \begin{itemize} \item -Az \verb|\eqref| parancsnak nincs névelős verziója. -Helyette az \verbinline|\aref({!<kulcs>!})| használható, de ez dőlt betűs környezetben nem álló betűs eredményt ad, mint az \verb|\eqref| esetében. -Másik lehetőség, ami ezt a problémát megoldja, az \verbinline|\az{\eqref{!<kulcs>!}}| parancs. -Ugyanakkor egyik megoldás sem kezeli a római számozású vagy a \verb|\tag| paranccsal címkézett egyenleteket. +Az \code|\eqref| parancsnak nincs névelős verziója. +Helyette az \code|\aref({!<kulcs>!})| használható, de ez dőlt betűs környezetben nem álló betűs eredményt ad, mint az \code|\eqref| esetében. +Másik lehetőség, ami ezt a problémát megoldja, az \code|\az{\eqref{!<kulcs>!}}| parancs. +Ugyanakkor egyik megoldás sem kezeli a római számozású vagy a \code|\tag| paranccsal címkézett egyenleteket. \item -Az \verbinline|\az{\ref{!<kulcs>!}}| és \verbinline|\az{\pageref{!<kulcs>!}}| nem kezeli a római számozású hivatkozásokat. +Az \code|\az{\ref{!<kulcs>!}}| és \code|\az{\pageref{!<kulcs>!}}| nem kezeli a római számozású hivatkozásokat. \item -Az előző hiba akkor is fennáll, amikor az \verb|\az| parancsban egy római számmal kezdődő szöveg van. -Például \verb|\az{V.~osztály}| eredménye \emph{,,a V.~osztály''}. +Az előző hiba akkor is fennáll, amikor az \code|\az| parancsban egy római számmal kezdődő szöveg van. +Például \code|\az{V.~osztály}| eredménye \huqq{a V.~osztály}. \item -Amennyiben nem kereszthivatkozáshoz, hanem egy szöveghez, vagy valamilyen szöveget tároló parancshoz kell automatikus névelő, akkor az ékezetes betűket UTF-8 kódolás esetén rosszul detektálja. -A hiba alapvető oka, hogy az UTF-8 kódolású karakterek nem egy, hanem több bájton vannak kódolva, amit a \texttt{magyar.ldf} nem vesz figyelembe. -Ezért például \verb|\az{ágy}| eredménye \emph{,,a ágy''}, mert nem betűként érzékeli az \emph{,,á''} betűt, így azt sem tudja, hogy ez magánhangzó. -Meglepő módon \verb|\az{száz}| eredménye \emph{,,az száz''} is rossz. -Ennek az az oka, hogy mivel számára az \emph{,,á''} nem betű, ezért az \emph{,,sz''} betűt különállónak tekinti, ami elé valóban \emph{,,az''} kell. +Amennyiben nem kereszthivatkozáshoz, hanem egy szöveghez, vagy valamilyen szöveget tároló parancshoz kell automatikus névelő, akkor az ékezetes betűket \texttt{UTF-8} kódolás esetén rosszul detektálja, mivel azok nem egy, hanem több bájton vannak kódolva, amit a \code{magyar.ldf} nem vesz figyelembe. +Ezért például \code|\az{ágy}| eredménye \huqq{a ágy}, mert nem betűként érzékeli az \huqq{á} betűt, így azt sem tudja, hogy ez magánhangzó. +Meglepő módon \code|\az{száz}| eredménye \huqq{az száz} is rossz. +Ennek oka, hogy számára az \huqq{á} nem betű, ezért az \huqq{sz} betűt különállónak tekinti, ami elé valóban \huqq{az} kell. \item -Például \verb|\az{\textbf{N betű}}| esetén a \verb|\textbf| parancs megzavarja a szó betűinek detektálását, így a névelő helytelenül \emph{,,a''} lesz. +Például \code|\az{\textbf{N betű}}| esetén a \code|\textbf| parancs megzavarja a szó betűinek detektálását, így a névelő helytelenül \huqq{a} lesz. \end{itemize} -\subsection{A nevelok csomag} +\subsection{A \texttt{nevelok} csomag} -A \texttt{nevelok} csomag szintén az automatikus határozott névelők kezelésére készült. -Nem kezeli az ékezetes betűk semmilyen formáját és sok esetben ad kereszthivatkozásoknál rossz névelőt. -Az utóbbinak az az oka, hogy közvetlenül a \verb|\ref| és \verb|\pageref| parancsokat vizsgálja, amelyek nem kifejthetőek. -Jelenlegi állapotában nem ajánlott használni ezt a csomagot. +A \code{nevelok} csomag szintén a határozott névelők automatikus beillesztéséhez készült. +Nem kezeli az ékezetes betűk semmilyen formáját és sok esetben ad kereszthivatkozásoknál rossz névelőt, ugyanis közvetlenül a \code|\ref| és \code|\pageref| parancsokat vizsgálja, amelyek nem kifejthetőek. +Ezért ennek a csomagnak a jelenlegi verzióját nem szabad használni! \subsection{A \texorpdfstring{\huaz}{huaz} csomag célja és működése} -A \huaz\ csomag célja segíteni a felhasználót abban, hogy a kereszthivatkozásokhoz és szöveget tartalmazó parancsokhoz automatikusan beszúrja a megfelelő határozott névelőt. +A \huaz\ csomag segíti a felhasználót abban, hogy a kereszthivatkozásokhoz és szöveget tartalmazó parancsokhoz automatikusan beszúrja a megfelelő határozott névelőt. Így ha ezek változnak, akkor a határozott névelők is megfelelően változnak. -A másik cél ezt úgy megtenni, hogy a \texttt{magyar.ldf} és a \texttt{nevelok.sty} hibáit és hiányosságait korrigálja illetve pótolja. +Fontos cél volt ezt úgy megtenni, hogy a \code{magyar.ldf} és a \code{nevelok.sty} hibáit és hiányosságait korrigálja illetve pótolja. -A \huaz\ csomag a következő esetekben illeszt az adott szöveg elé ,,az'' névelőt: +A \huaz\ csomag a következő esetekben illeszt az adott szöveg elé \huqq{az} névelőt: \begin{enumerate} \item -Az első betű magánhangzó (legyen az kis- vagy nagybetű, ékezetes vagy sem, magyar vagy sem, UTF-8, ISO-8859-2 karakterrel vagy repülő ékezettel megadva). +Az első betű magánhangzó (legyen az kis- vagy nagybetű, ékezetes vagy sem, magyar vagy sem, \texttt{UTF-8}, \texttt{ISO-8859-2} karakterrel vagy ékezet paranccsal megadva). \item Az első betű olyan kis vagy nagy mássalhangzó, amit önmagában kiejtve magánhangzóval kezdünk (például F, L, M, stb.) míg a második karakter (ha van) nem betű, hanem szám, írásjel vagy szóköz. -Például ,,M-10''. -Ide soroltunk néhány nem magyar ékezetes mássalhangzót is. Például ,,Ň.1''. +Például \huqq{M-10}. +Ide soroltunk néhány nem magyar ékezetes mássalhangzót is. +Például \huqq{Ň.1}. \item -Az első két karakter egy olyan kis vagy nagy kétjegyű mássalhangzó, amit önmagában kiejtve magánhangzóval kezdünk (például Ny, Ly, Sz, stb.) míg a harmadik karakter (ha van) nem betű, hanem szám, írásjel vagy szóköz. -Például ,,NY betű''. +Az első két karakter egy olyan kis vagy nagy kétjegyű mássalhangzó, amit önmagában kiejtve magánhangzóval kezdünk (például NY, LY, SZ, stb.) míg a harmadik karakter (ha van) nem betű, hanem szám, írásjel vagy szóköz. +Például \huqq{SZ betű}. \item Az első karakter 5. @@ -183,18 +208,16 @@ Az első karakter 5. 1, 4, 7 vagy 10 jegyű számmal kezdődik és az első számjegy 1 (egy, ezer, egymillió, egymilliárd). \end{enumerate} -Ha a szó elején található karakterek római számként is értelmezhetőek, akkor megválasztható, hogy azt konvertálja arab számra és a névelőt ahhoz határozza meg vagy sem. Például ,,XII/A'' esetén. +Ha a szó elején található karakterek római számként is értelmezhetőek, akkor megválasztható, hogy azt konvertálja arab számra és a névelőt ahhoz határozza meg vagy sem. Például \huqq{V. emelet} esetén. \section{A \texorpdfstring{\huaz}{huaz} csomag használata} A \huaz\ csomagot a szokott módon kell betölteni: -\commandinline|\usepackage{huaz}| +\huazcmd|\usepackage{huaz}| -Csomagopciók nincsenek. -UTF-8 (\texttt{utf8}) és ISO-8859-2 (\texttt{latin2}) kódolású forrásfájl esetén működik, de a repülő ékezeteket is jól kezeli. -Kompatibilis a \texttt{pdflatex}, \texttt{xelatex} és \texttt{lualatex} fordítókkal is. -Például \texttt{pdflatex} fordítóval a következő betöltés megfelelő: +Kompatibilis a \code{latex}, \code{pdflatex}, \code{xelatex} és \code{lualatex} fordítókkal is. +A \code{latex} és \code{pdflatex} fordítóval a következő betöltés megfelelő: \begin{examplelst} \documentclass{article} @@ -206,64 +229,71 @@ Például \texttt{pdflatex} fordítóval a következő betöltés megfelelő: ... \end{document} \end{examplelst} -A \texttt{hyperref} csomaggal is kompatibilis, így az is betölthető a \huaz\ mellé. -A \texttt{magyar.ldf} \texttt{defaults=hu-min} opciója bekapcsol néhány olyan opciót is, amely elérhetővé teszi a saját automatikus névelőparancsait. -Ezeket nem kötelező, de hasznos a \huaz\ csomag használata esetén kikapcsolni. -Ehhez a +Az ékezetes betűket \texttt{UTF-8} (\code{utf8}) és \texttt{ISO-8859-2} (\code{latin2}) kódolású forrásfájl esetén, illetve ékezet parancsokkal (\code|\'|, \code|\"|, \code|\H|, stb.) is jól kezeli. + +A \code{hyperref} csomaggal is kompatibilis, így az is betölthető a \huaz\ mellé. + +A \code{magyar.ldf} \code{defaults=hu-min} opciója bekapcsol néhány olyan opciót is, amely elérhetővé teszi a saját automatikus névelőparancsait. +Ha ezeket a \huaz\ csomag használata esetén ki akarja kapcsolni, akkor a \begin{examplelst} \PassOptionsToPackage{defaults=hu-min}{magyar.ldf} \end{examplelst} sor helyett használja a következőt: \begin{examplelst} -\PassOptionsToPackage{defaults=hu-min,az=no, - shortrefcmds=no,hunnewlabel=no}{magyar.ldf} +\PassOptionsToPackage{ + defaults=hu-min, + az=no, + shortrefcmds=no, + hunnewlabel=no + }{magyar.ldf} \end{examplelst} +Ezt nem kell feltétlenül megtenni, mert a \huaz\ csomag átdefiniálja a \code{magyar.ldf} névelőparancsait függetlenül attól, hogy a \code{babel} előtt vagy után töltötte be. -A \texttt{xelatex} és \texttt{lualatex} fordítók esetén \texttt{babel} helyett a +A \code{xelatex} és \code{lualatex} fordítók esetén \code{babel} helyett a \begin{examplelst} \usepackage{polyglossia} \setdefaultlanguage{hungarian} \end{examplelst} is használható. -A \huaz\ csomag felhasználja az \texttt{xstring}, \texttt{refcount} és \texttt{iftex} csomagok szolgáltatásait, így ezek is betöltődnek. -Másrészt felhasználásra kerül néhány 2021. október 10-én bevezetett változás a \LaTeX\ kerneljében, így csak az ezután telepített rendszereken működik megfelelően a csomag. +A \huaz\ csomag felhasználja az \code{xstring}, \code{refcount} és \code{iftex} csomagok szolgáltatásait, így ezek is betöltődnek. +Felhasználásra kerül néhány 2021. október 10-én bevezetett változás a \LaTeX\ kerneljében, így csak az ezután telepített rendszereken működik megfelelően a csomag. \subsection{Parancsok} -\commandinline|\az{!<szöveg>!}| +\huazcmd|\az{!<szöveg>!}| -A \verbinline|!<szöveg>!| elé a megfelelő határozott névelő kerül kisbetűs alakban. -Ha a \verbinline|!<szöveg>!| római számként is értelmezhető (pl.~,,XII''), esetleg azt írásjel vagy szóköz követi (pl.~,,XII.A''), akkor a névelő az arab megfelelőjéhez igazodik. +A \code|!<szöveg>!| elé a megfelelő határozott névelő kerül kisbetűs alakban. +Ha a \code|!<szöveg>!| római számként is értelmezhető (pl.~\huqq{XII}), esetleg azt írásjel vagy szóköz követi (pl.~\huqq{XII.A}), akkor a névelő az arab megfelelőjéhez igazodik. Például \begin{examplelst} Idén \az{V.B}~osztály rendezi a farsangot. \end{examplelst} -eredménye ,,Idén az V.B~osztály rendezi a farsangot.''. +eredménye \huqq{Idén az~V.B~osztály rendezi a farsangot.}. De \begin{examplelst} -\az{VB} \az{V6} +\az{VB}, \az{V4} \end{examplelst} -eredménye ,,a VB a V6'' lesz, mert a ,,V'' után betű illetve szám következik, ezért nem 5-nek értelmezi, hanem V betűnek. +eredménye \huqq{a~VB, a~V4} lesz, mert V után betű illetve szám következik, ezért nem 5-nek, hanem V betűnek értelmezi mindkét esetben. -A \verbinline|!<szöveg>!| lehet szöveget tároló parancs is. +A \code|!<szöveg>!| lehet szöveget tároló parancs is. Például \begin{examplelst} \newcommand{\osztaly}{V.B} Idén \az{\osztaly}~osztály rendezi a farsangot. \end{examplelst} -eredménye ,,Idén az V.B~osztály rendezi a farsangot.''. +eredménye \huqq{Idén az~V.B~osztály rendezi a farsangot.}. -A \verbinline|!<szöveg>!| tartalmazhat szövegformázó parancsokat is (bővebben lásd \az{\ref{subsec-ignoralt-parancsok}}.~alszakaszban). +A \code|!<szöveg>!| tartalmazhat szövegformázó parancsokat is (bővebben lásd \az{\ref{subsec-ignoralt-parancsok}}.~alszakaszban). Például \begin{examplelst} \newcommand{\osztaly}{V.B} Idén \az{\textbf{\osztaly}}~osztály rendezi a farsangot. \end{examplelst} -eredménye ,,Idén az \textbf{V.B}~osztály rendezi a farsangot.''. +eredménye \huqq{Idén az~\textbf{V.B}~osztály rendezi a farsangot.}. -A \verbinline|!<szöveg>!| lehet standard kereszthivatkozás is (\verb|\ref|, \verb|\ref*|, \verb|\pageref|, \verb|\pageref*|, \verb|\eqref|, \verb|\refeq|, \verb|\cite|). +A \code|!<szöveg>!| lehet kereszthivatkozás is. Például \begin{examplelst} \section{Cím}\label{seca} @@ -271,34 +301,47 @@ Például \az{\ref{seca}}.~szakaszban, \az{\textbf{\ref{secb}}}.~szakaszban \end{examplelst} -eredménye ,,az 1. szakaszban, a \textbf{2}. szakaszban''. -Ha a \texttt{section} számláló kiírása római számozásra van állítva a \verb|\renewcommand{\thesection}{\Roman{section}}| paranccsal, akkor az előző kód eredménye ,,az I. szakaszban, a \textbf{II}. szakaszban''. +eredménye \huqq{az~1.~szakaszban, a~\textbf{2}.~szakaszban}. + +Ha a \code{section} számláló kiírása római számozásra van állítva a +\begin{examplelst} +\renewcommand{\thesection}{\Roman{section}} +\end{examplelst} +paranccsal, akkor az előző kód eredménye \huqq{az I. szakaszban, a \textbf{II}. szakaszban}. \subsubsection*{Korlátozások} \begin{enumerate} \item -A \verbinline|!<szöveg>!| elején csak a \verb|\ref|, \verb|\ref*|, \verb|\pageref|, \verb|\pageref*|, \verb|\eqref|, \verb|\refeq|, \verb|\cite| kereszthivatkozásokkal működik helyesen. -(Az \verb|\eqref| az \texttt{amsmath}, a \verb|\refeq| pedig a \texttt{mathtools} csomaggal van definiálva.) +A \code|!<szöveg>!| elején a \code|\ref|, \code|\ref*|, \code|\pageref|, \code|\pageref*|, \code|\eqref|, \code|\refeq| kereszthivatkozásokkal működik helyesen. +Az \code|\eqref| az \code{amsmath}, a \code|\refeq| pedig a \code{mathtools} csomaggal van definiálva. \item -A \verbinline|!<szöveg>!| elején a \verb|\cite| parancs jól működik a \texttt{natbib} csomaggal és \texttt{bibtex} esetében is. -A \texttt{biblatex} csomag használata esetén akkor működik jól, ha a \texttt{style} vagy \texttt{citestyle} opciók értéke \texttt{numeric}, \texttt{numeric-verb}, \texttt{alphabetic}, \texttt{alphabetic-verb} vagy \texttt{authoryear}. -Akkor is jól működik, ha nem adjuk meg a \texttt{style} illetve \texttt{citestyle} opciók egyikét sem. +A \code|!<szöveg>!| elején a \code|\cite| jól működik a \code{natbib} csomaggal és \code{bibtex} esetében is. + +A \code{biblatex} csomaggal a \code|\cite|, \code|\citeauthor|, \code|\textcite|, \code|\citeyear| akkor működik jól, ha a \code{style} vagy \code{citestyle} opciók értéke: + +\code{numeric}\\ +\code{numeric-verb}\\ +\code{alphabetic}\\ +\code{alphabetic-verb}\\ +\code{authoryear} + +Akkor is jól működik, ha nem adjuk meg a \code{style} illetve \code{citestyle} opciók egyikét sem. \item -A pdf vázlatfájába nem lehet \verb|\az| paranccsal szöveget beilleszteni. -Tehát például a következő kód nem ad helyes vázlatfát, ha \texttt{hyperref} vagy \texttt{bookmark} csomagot használ (bár a cím a szövegben, fejlécben és a tartalomjegyzékben jól fog megjelenni). +A pdf vázlatfájába nem lehet \code|\az| paranccsal szöveget beilleszteni. +Tehát például a következő kód nem ad helyes vázlatfát, ha \code{hyperref} vagy \code{bookmark} csomagot használ (bár a cím a szövegben, fejlécben és a tartalomjegyzékben jól fog megjelenni). \begin{examplelst} \section{...\az{\ref{sec}}...} \end{examplelst} -A problémát a később ismertetett \verb|\azsaved| illetve \verb|\aznotshow| parancsokkal lehet megoldani. +A problémát a később ismertetett \code|\azsaved| illetve \code|\aznotshow| parancsokkal lehet megoldani. \end{enumerate} -\commandinline|\az*{!<szöveg>!}| +\huazcmd|\az*{!<szöveg>!}| -Ugyanaz mint a \verb|*| nélküli esetben, de ekkor csak a névelő kerül kiírásra. -Például, ha az \texttt{amsmath} és \texttt{hyperref} csomagok használata mellett szeretnénk egy link nélküli egyenlethivatkozást, akkor ezt (mivel nincs \verb|\eqref*| definiálva) például így tehetjük meg: +Ugyanaz mint a \code|*| nélküli esetben, de ekkor csak a névelő kerül kiírásra. +Például, ha az \code{amsmath} és \code{hyperref} csomagok használata mellett szeretnénk egy link nélküli egyenlethivatkozást, akkor ezt (mivel nincs \code|\eqref*| definiálva) például így tehetjük meg: \begin{examplelst} \begin{equation}\label{eq} a=b @@ -309,16 +352,16 @@ Szebb lenne a mondat határozott névelővel a képlet száma előtt, de most ne \begin{examplelst} \az{\textup{(\ref*{eq})}} \end{examplelst} -kód, mert az első karakter a \texttt{(} jel lesz, és nem a képlet száma. -Így minden esetben ,,a'' lesz a névelő. +kód, mert az első karakter a \code{(} jel lesz, és nem a képlet száma. +Így minden esetben \huqq{a} lesz a névelő. Ezt a következő módon javíthatjuk: \begin{examplelst} \az*{\ref{eq}} \textup{(\ref*{eq})} \end{examplelst} -\commandinline|\azv{!<szöveg>!}| +\huazcmd|\azv{!<szöveg>!}| -Ugyanaz mint \verbinline|\az{!<szöveg>!}|, de ha a \verbinline|!<szöveg>!| elején római számként értelmezhető karakterek vannak, akkor a névelő nem az arab megfelelőjéhez igazodik, hanem mint egyszerű karakterekhez. +Ugyanaz mint az \code|\az{!<szöveg>!}|, de ha a \code|!<szöveg>!| elején római számként értelmezhető karakterek vannak, akkor a névelő nem az arab megfelelőjéhez igazodik, hanem mint egyszerű karakterekhez. Például \begin{examplelst} \renewcommand{\thesection}{\Alph{section}} @@ -326,60 +369,60 @@ Például \section{Cím}\label{sec} \az{\ref{sec}}.~szakaszban, \azv{\ref{sec}}.~szakaszban \end{examplelst} -eredménye ,,az V.~szakaszban, a V.~szakaszban'', mert az első esetben a V betűt római számként értelmezte, a második esetben pedig nem. -Mivel most alfanumerikus számra van beállítva a \texttt{section} számláló, ezért a második eset a jó. +eredménye \huqq{az V.~szakaszban, a V.~szakaszban}, mert az első esetben a V betűt római számként értelmezte, a második esetben pedig nem. +Mivel most alfanumerikus számra van beállítva a \code{section} számláló, ezért a második eset a jó. -\commandinline|\azv*{!<szöveg>!}| +\huazcmd|\azv*{!<szöveg>!}| -Ugyanaz mint a \verb|*| nélküli esetben, de ekkor csak a névelő kerül kiírásra. +Ugyanaz mint a \code|*| nélküli esetben, de ekkor csak a névelő kerül kiírásra. -\commandinline|\Az{!<szöveg>!}|\\ -\commandinline|\Az*{!<szöveg>!}|\\ -\commandinline|\Azv{!<szöveg>!}|\\ -\commandinline|\Azv*{!<szöveg>!}| +\huazcmd|\Az{!<szöveg>!}|\\ +\huazcmd|\Az*{!<szöveg>!}|\\ +\huazcmd|\Azv{!<szöveg>!}|\\ +\huazcmd|\Azv*{!<szöveg>!}| -Ugyanaz, mint a kis ,,\texttt{a}'' betűvel kezdődő parancsok, de ekkor a határozott névelő nagybetűvel kezdődik, ami mondatok elején szükséges. +Ugyanaz, mint a kis \code{a} betűvel kezdődő parancsok, de ekkor a határozott névelő nagybetűvel kezdődik, ami mondatok elején szükséges. Például \begin{examplelst} \section{Cím}\label{sec} -\Az{\ref{sec}}.~szakaszban áttekintjük a téma rövid történetét. +\Az{\ref{sec}}.~szakaszban \dots \end{examplelst} -eredménye {,,Az 1.~szakaszban áttekintjük a téma rövid történetét.''}. +eredménye \huqq{Az 1.~szakaszban \dots}. -\commandinline|\azsaved| +\huazcmd|\azsaved| -Az előző parancsok bármelyikét használva, generálódik egy kifejthető \verb|\azsaved| parancs. -Ennek eredménye az a határozott névelő amelyik a szó elé kell. +Az előző parancsok bármelyikét használva, generálódik egy kifejthető \code|\azsaved| parancs. +Ennek eredménye az a határozott névelő amelyik a szó elé kell. -Amikor \texttt{hyperref} vagy \texttt{bookmark} csomagot használ, akkor (ahogyan azt korábban említettük) a következő kód esetén a cím, fejléc, tartalomjegyzék rendben lesz, de a pdf vázlatfája nem: +Amikor \code{hyperref} vagy \code{bookmark} csomagot használ, akkor (ahogyan azt korábban említettük) a következő kód esetén a cím, fejléc, tartalomjegyzék rendben lesz, de a pdf vázlatfája nem: \begin{examplelst} \section{\Az{\ref{sec}}...} \end{examplelst} -Ez az \verb|\azsaved| paranccsal a következő módon oldható meg: +Ez az \code|\azsaved| paranccsal a következő módon oldható meg: \begin{examplelst} -\section{% - \texorpdfstring{\Az{\ref{sec}}...}{\azsaved~\ref{sec}...}} +\section{\texorpdfstring {\Az*{\ref{sec}}} {\azsaved} + \ref{sec}...} \end{examplelst} Ekkor a vázlatfába az \begin{examplelst} -\azsaved~\ref{sec}... +\azsaved \ref{sec}... \end{examplelst} -kód kerül, ami már helyes eredményt ad. +kód kerül, ami már helyes eredményt ad. -\commandinline|\aznotshow| +\huazcmd|\aznotshow| -Az előző probléma a \verb|\texorpdfstring| helyett ezzel a paranccsal egyszerűbben is megoldható. -Ugyanis ezt helyezve az \verb|\az| (vagy bármelyik verziója) elé, az eredmény nem jelenik meg, csak az \verb|\azsaved| generálódik le a megfelelő határozott névelővel. +Az előző probléma a \code|\texorpdfstring| helyett ezzel a paranccsal egyszerűbben is megoldható. +Ugyanis ezt helyezve az \code|\az| (vagy bármelyik verziója) elé, az eredmény nem jelenik meg, csak az \code|\azsaved| generálódik le a megfelelő határozott névelővel. Így \begin{examplelst} \aznotshow\Az{\ref{sec}} -\section{\azsaved~\ref{sec}...} +\section{\azsaved \ref{sec}...} \end{examplelst} szintén helyes eredményt ad a vázlatfában is. -\commandinline|\azseparator{!<kód>!}| +\huazcmd|\azseparator{!<kód>!}| -Ezzel lehet megadni, hogy a határozott névelő és a \verbinline|!<szöveg>!| mivel legyen elválasztva. +Ezzel lehet megadni, hogy a határozott névelő és a \code|!<szöveg>!| mivel legyen elválasztva. Alapértelmezetten ez a törhetetlen normál méretű szóköz, ami \begin{examplelst} \azseparator{~} @@ -393,35 +436,35 @@ módon tehető meg. \subsection{Rövidítések} -A \verb|\ref|, \verb|\ref*|, \verb|\eqref|, \verb|\refeq|, \verb|\pageref|, \verb|\pageref*|, \verb|\cite| kereszthivatkozások elé nem csak az előbbi parancsokkal tehetünk határozott névelőt, ugyanis mindegyiknek van egy rövidített egyparancsos verziója is: +A \code|\ref|, \code|\ref*|, \code|\eqref|, \code|\refeq|, \code|\pageref|, \code|\pageref*|, \code|\cite| kereszthivatkozások elé nem csak az előbbi parancsokkal tehetünk határozott névelőt, ugyanis mindegyiknek van egy rövidített egyparancsos verziója is: -\commandinline|\aref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\az{\ref{!<kulcs>!}}|\\ -\commandinline|\aref*{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\az{\ref*{!<kulcs>!}}|\\ -\commandinline|\avref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\azv{\ref{!<kulcs>!}}|\\ -\commandinline|\avref*{!<kulcs>!}| $\equiv$ \verbinline|\azv{\ref*{!<kulcs>!}}| +\huazcmd|\aref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\az{\ref{!<kulcs>!}}|\\ +\huazcmd|\aref*{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\az{\ref*{!<kulcs>!}}|\\ +\huazcmd|\avref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\azv{\ref{!<kulcs>!}}|\\ +\huazcmd|\avref*{!<kulcs>!}| $\equiv$ \code|\azv{\ref*{!<kulcs>!}}| -\commandinline|\aeqref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\az{\eqref{!<kulcs>!}}|\\ -\commandinline|\aveqref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\azv{\eqref{!<kulcs>!}}| +\huazcmd|\aeqref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\az{\eqref{!<kulcs>!}}|\\ +\huazcmd|\aveqref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\azv{\eqref{!<kulcs>!}}| -\commandinline|\arefeq{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\az{\refeq{!<kulcs>!}}|\\ -\commandinline|\avrefeq{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\azv{\refeq{!<kulcs>!}}| +\huazcmd|\arefeq{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\az{\refeq{!<kulcs>!}}|\\ +\huazcmd|\avrefeq{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\azv{\refeq{!<kulcs>!}}| -\commandinline|\apageref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\az{\pageref{!<kulcs>!}}|\\ -\commandinline|\apageref*{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\az{\pageref*{!<kulcs>!}}|\\ -\commandinline|\avpageref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \verbinline|\azv{\pageref{!<kulcs>!}}|\\ -\commandinline|\avpageref*{!<kulcs>!}| $\equiv$ \verbinline|\azv{\pageref*{!<kulcs>!}}| +\huazcmd|\apageref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\az{\pageref{!<kulcs>!}}|\\ +\huazcmd|\apageref*{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\az{\pageref*{!<kulcs>!}}|\\ +\huazcmd|\avpageref{!<kulcs>!} | $\equiv$ \code|\azv{\pageref{!<kulcs>!}}|\\ +\huazcmd|\avpageref*{!<kulcs>!}| $\equiv$ \code|\azv{\pageref*{!<kulcs>!}}| -\commandinline|\acite[!<szöveg>!]{!<kulcs1>!,!<kulcs2>!,!...!} | $\equiv$ \verbinline|\az{\cite[!<szöveg>!]{!<kulcs1>!,!<kulcs2>!,!...!}}|\\ -\commandinline|\avcite[!<szöveg>!]{!<kulcs1>!,!<kulcs2>!,!...!} | $\equiv$ \verbinline|\azv{\cite[!<szöveg>!]{!<kulcs1>!,!<kulcs2>!,!...!}}| +\huazcmd|\acite[!<szöveg>!]{!<kulcs1>!,!<kulcs2>!,!...!} | $\equiv$ \code|\az{\cite[!<szöveg>!]{!<kulcs1>!,!<kulcs2>!,!...!}}|\\ +\huazcmd|\avcite[!<szöveg>!]{!<kulcs1>!,!<kulcs2>!,!...!} | $\equiv$ \code|\azv{\cite[!<szöveg>!]{!<kulcs1>!,!<kulcs2>!,!...!}}| -A parancsok nevében az első ,,\texttt{a}'' betű kicserélhető ,,\texttt{A}'' betűre. +A parancsok nevében az első \code{a} betű kicserélhető \code{A} betűre. Ekkor a határozott névelő nagybetűvel kezdődik, ami mondatok elején szükséges: -\commandinline|\Aref \Aref* \Avref \Avref*|\\ -\commandinline|\Aeqref \Aveqref|\\ -\commandinline|\Arefeq \Avrefeq|\\ -\commandinline|\Apageref \Apageref* \Avpageref \Avpageref*|\\ -\commandinline|\Acite \Avcite| +\huazcmd|\Aref \Aref* \Avref \Avref*|\\ +\huazcmd|\Aeqref \Aveqref|\\ +\huazcmd|\Arefeq \Avrefeq|\\ +\huazcmd|\Apageref \Apageref* \Avpageref \Avpageref*|\\ +\huazcmd|\Acite \Avcite| Például \begin{examplelst} @@ -429,72 +472,76 @@ Például \section{Cím}\label{secb} \Aref{seca}.~és \aref{secb}.~szakaszokban \end{examplelst} -eredménye ,,Az 1. és a 2. szakaszokban''. +eredménye \huqq{Az 1. és a 2. szakaszokban}. \subsection{Ignorált parancsok}\label{subsec-ignoralt-parancsok} -Amikor a \huaz\ csomag megkeresi a megfelelő határozott névelőt, akkor a szövegben a következő parancsokat figyelmen kívül hagyja: +Amikor a \huaz\ csomag megkeresi a megfelelő határozott névelőt, akkor a szövegben a következő parancsokat a nem szöveget tároló argumentumaikkal együtt (ha van) figyelmen kívül hagyja: \begin{multicols}{4} -\verb|\bfseries|\\ -\verb|\color|\\ -\verb|\emph|\\ -\verb|\em|\\ -\verb|\enquote|\\ -\verb|\fbox|\\ -\verb|\fontencoding|\\ -\verb|\fontfamily|\\ -\verb|\fontseries|\\ -\verb|\fontshape|\\ -\verb|\fontsize|\\ -\verb|\footnotesize|\\ -\verb|\framebox|\\ -\verb|\Huge|\\ -\verb|\huge|\\ -\verb|\itshape|\\ -\verb|\LARGE|\\ -\verb|\Large|\\ -\verb|\large|\\ -\verb|\lowercase|\\ -\verb|\makebox|\\ -\verb|\MakeLowercase|\\ -\verb|\MakeUppercase|\\ -\verb|\mbox|\\ -\verb|\mdseries|\\ -\verb|\normalfont|\\ -\verb|\normalsize|\\ -\verb|\rmfamily|\\ -\verb|\scriptsize|\\ -\verb|\scshape|\\ -\verb|\selectfont|\\ -\verb|\sffamily|\\ -\verb|\slshape|\\ -\verb|\small|\\ -\verb|\sscshape|\\ -\verb|\swshape|\\ -\verb|\textbf|\\ -\verb|\textcolor|\\ -\verb|\textit|\\ -\verb|\textmd|\\ -\verb|\textnormal|\\ -\verb|\textqq|\\ -\verb|\textrm|\\ -\verb|\textsc|\\ -\verb|\textsf|\\ -\verb|\textsl|\\ -\verb|\textssc|\\ -\verb|\textsw|\\ -\verb|\texttt|\\ -\verb|\textulc|\\ -\verb|\textup|\\ -\verb|\tiny|\\ -\verb|\told|\\ -\verb|\ttfamily|\\ -\verb|\ulcshape|\\ -\verb|\underline|\\ -\verb|\uppercase|\\ -\verb|\upshape|\\ -\verb|\usefont| +\code|\bfseries|\\ +\code|\color|\\ +\code|\emph|\\ +\code|\em|\\ +\code|\enquote|\\ +\code|\fbox|\\ +\code|\fontencoding|\\ +\code|\fontfamily|\\ +\code|\fontseries|\\ +\code|\fontshape|\\ +\code|\fontsize|\\ +\code|\footnotesize|\\ +\code|\framebox|\\ +\code|\hbox|\\ +\code|\href|\\ +\code|\huge|\\ +\code|\Huge|\\ +\code|\itshape|\\ +\code|\large|\\ +\code|\Large|\\ +\code|\LARGE|\\ +\code|\lowercase|\\ +\code|\makebox|\\ +\code|\MakeLowercase|\\ +\code|\MakeUppercase|\\ +\code|\mbox|\\ +\code|\mdseries|\\ +\code|\negthinspace|\\ +\code|\normalfont|\\ +\code|\normalsize|\\ +\code|\num|\\ +\code|\rmfamily|\\ +\code|\scriptsize|\\ +\code|\scshape|\\ +\code|\selectfont|\\ +\code|\sffamily|\\ +\code|\slshape|\\ +\code|\small|\\ +\code|\sscshape|\\ +\code|\swshape|\\ +\code|\textbf|\\ +\code|\textcolor|\\ +\code|\textit|\\ +\code|\textmd|\\ +\code|\textnormal|\\ +\code|\textqq|\\ +\code|\textrm|\\ +\code|\textsc|\\ +\code|\textsf|\\ +\code|\textsl|\\ +\code|\textssc|\\ +\code|\textsw|\\ +\code|\texttt|\\ +\code|\textulc|\\ +\code|\textup|\\ +\code|\tiny|\\ +\code|\told|\\ +\code|\ttfamily|\\ +\code|\ulcshape|\\ +\code|\underline|\\ +\code|\uppercase|\\ +\code|\upshape|\\ +\code|\usefont| \end{multicols} Emiatt lehetséges, hogy a következő kódok jól működnek: @@ -514,31 +561,30 @@ De ez is helyes eredményt ad: \newcommand{\osztaly}{V.A~osztály} \az{\myfont{\osztaly}} \end{examplelst} -Azért kapunk helyes eredményt, mert a \verb|\myfont| kifejtésében található \verb|\usefont| szerepel az előző listában. Ha a \verb|\myfont| erős parancsként lett volna definiálva, akkor már nem működne megfelelően az előző kód (lásd később). Ebben az esetben a \verb|\myfont| parancsot is fel kell venni a listára. +Azért kapunk helyes eredményt, mert a \code|\myfont| kifejtésében található \code|\usefont| szerepel az előző listában. Ha a \code|\myfont| erős parancsként lett volna definiálva, akkor már nem működne megfelelően az előző kód (lásd később). Ebben az esetben a \code|\myfont| parancsot is fel kell venni a listára. -\commandinline|\huazignorecmd[!<opció>!]{!<parancs>!}| +\huazcmd|\huazignorecmd[!<opció>!]{!<parancs>!}| Az ignoráló listát ezzel lehet bővíteni. -A \verbinline|!<parancs>!| helyére az ignorálandó parancsot kell írni az argumentumai és \texttt{*} nélkül. -Az \verbinline|!<opció>!| \texttt{0} és \texttt{9} közötti egész szám lehet. -Amennyiben ezektől eltérő a beírt \verbinline|!<opció>!|, akkor erre figyelmeztet a fordító. - +A \code|!<parancs>!| helyére az ignorálandó parancsot kell írni az argumentumai és \code{*} nélkül. +Az \code|!<opció>!| \code{0} és \code{9} közötti egész szám lehet. +Amennyiben ezektől eltérő a beírt \code|!<opció>!|, akkor erre figyelmeztet a fordító. A használata három esetre bontható. \paragraph{1. eset} % -Opció nélkül használva, a \verbinline|!<parancs>!| a névelő megállapításakor törlődik, de az utána írt \texttt{*}, opció vagy argumentum nem. +Opció nélkül használva, a \code|!<parancs>!| a névelő megállapításakor törlődik, de az utána írt \code{*}, opció vagy argumentum nem. Deklarációs parancsok esetén jól használható. -Például a \verb|\tiny| parancs így lett besorolva a listába: +Például a \code|\tiny| parancs így lett besorolva a listába: \begin{examplelst} \huazignorecmd{\tiny} \end{examplelst} -Ugyanez alkalmazható abban az esetben is, ha a \verbinline|!<parancs>!|-nak nincs csillagos verziója sem opciója, továbbá az első \verb|{ }| jelek közé írt argumentuma a figyelembe vett szöveg. Például a \verb|\textrm| ilyen, ezért így lett besorolva: +Ugyanez alkalmazható abban az esetben is, ha a \code|!<parancs>!|-nak nincs csillagos verziója sem opciója, továbbá az első \code|{ }| jelek közé írt argumentuma a figyelembe vett szöveg. Például a \code|\textrm| ilyen, ezért így lett besorolva: \begin{examplelst} \huazignorecmd{\textrm} \end{examplelst} -A \texttt{shadowtext} csomag \verb|\shadowtext| parancsa nincs a listában, ezért a következő kód eredménye hibás lesz: +A \code{shadowtext} csomag \code|\shadowtext| parancsa nincs a listában, ezért a következő kód eredménye hibás lesz: \begin{examplelst} \newcommand{\osztaly}{X.A~osztály} \az{\shadowtext{\osztaly}} @@ -547,7 +593,7 @@ A listára \begin{examplelst} \huazignorecmd{\shadowtext} \end{examplelst} -módon vehető fel, mert a \verb|\shadowtext| parancsnak sem opciója sem csillagos verziója nincs, továbbá egyetlen argumentuma a szöveg. +módon vehető fel, mert a \code|\shadowtext| parancsnak sem opciója sem csillagos verziója nincs, továbbá egyetlen argumentuma a szöveg. Tehát a következő kód már megfelelően működik: \begin{examplelst} \huazignorecmd{\shadowtext} @@ -559,7 +605,7 @@ Megjegyezzük, hogy az előző eset így is megoldható: \newcommand{\osztaly}{X.A~osztály} \az*{\osztaly}~\shadowtext{\osztaly} \end{examplelst} -Ha a \verb|\shadowtext| az \verb|\osztaly| definíciójában szerepel, akkor nem tudjuk megkerülni a \verb|\huazignorecmd| használatát az előző módon: +Ha a \code|\shadowtext| az \code|\osztaly| definíciójában szerepel, akkor nem tudjuk megkerülni a \code|\huazignorecmd| használatát az előző módon: \begin{examplelst} \huazignorecmd{\shadowtext} \newcommand{\osztaly}{\shadowtext{X.A~osztály}} @@ -568,7 +614,7 @@ Ha a \verb|\shadowtext| az \verb|\osztaly| definíciójában szerepel, akkor nem \paragraph{2. eset} % -Ha az \verbinline|!<opció>!| \texttt{0}, akkor a \verbinline|!<parancs>!| és az utána található első \verb|{| jelig található kódok mindegyike ignorálódik a névelő megállapításakor. +Ha az \code|!<opció>!| \code{0}, akkor a \code|!<parancs>!| és az utána található első \code|{| jelig található kódok mindegyike ignorálódik a névelő megállapításakor. Tehát például \begin{examplelst} \huazignorecmd[0]{\foo} @@ -582,7 +628,7 @@ kódokban a \foo \foo* \foo[...] \foo*[...] \end{examplelst} mindegyike figyelmen kívül lesz hagyva a névelő megállapításakor. -A \verb|\makebox| például +A \code|\makebox| például \begin{examplelst} \huazignorecmd[0]{\makebox} \end{examplelst} @@ -590,23 +636,24 @@ módon lett besorolva, ezért például \begin{examplelst} \makebox[2cm][s]{szöveg} \end{examplelst} -esetén a \verb|\makebox[2cm][s]| rész törlődik és csak a ,,szöveg'' lesz figyelembe véve. +esetén a \code|\makebox[2cm][s]| rész törlődik és csak a \huqq{szöveg} lesz figyelembe véve. -Ha a formázó parancs erős, akkor a \verb|\huazignorecmd| használata nem kerülhető meg még akkor sem, ha a listán szereplő parancsokkal épül fel. +Ha a formázó parancs erős, akkor a \code|\huazignorecmd| használata nem kerülhető meg még akkor sem, ha a listán szereplő parancsokkal épül fel. Például \begin{examplelst} \huazignorecmd[0]{\myfont} -\DeclareRobustCommand{\myfont}[2][cmr]{{\usefont{T1}{#1}{m}{n}#2}} +\DeclareRobustCommand{\myfont}[2][cmr] + {{\usefont{T1}{#1}{m}{n}#2}} \renewcommand{\thesection}{\myfont[yv1d]{\arabic{section}}} \section{Cím}\label{sec} \aref{sec} \end{examplelst} -Ebben a példában nem hagyható el a \texttt{[0]}, mert a \verb|\myfont|-nak van opciója. +Ebben a példában nem hagyható el a \code{[0]}, mert a \code|\myfont|-nak van opciója. \paragraph{3. eset} % -Ha az \verbinline|!<opció>!| \texttt{1} és \texttt{9} közötti egész szám, akkor a \verb|\huazignorecmd| parancs a névelő megállapítása során a \verbinline|!<parancs>!|-ot és az utána következő első \verb|{| jelig tartó kódokat ignorálja, továbbá ezután az első \verbinline|!<opció>!| darab \verb|{ }| jelek közé írt részeket szintén figyelmen kívül hagyja. +Ha az \code|!<opció>!| \code{1} és \code{9} közötti egész szám, akkor a \code|\huazignorecmd| parancs a névelő megállapítása során a \code|!<parancs>!|-ot és az utána következő első \code|{| jelig tartó kódokat ignorálja, továbbá ezután az első \code|!<opció>!| darab \code|{ }| jelek közé írt részeket szintén figyelmen kívül hagyja. Tehát például \begin{examplelst} \huazignorecmd[1]{\foo} @@ -616,7 +663,7 @@ esetén a \foo{...} \foo*{...} \foo[...]{...} \foo*[...]{...} \end{examplelst} kódok mindegyike figyelmen kívül lesz hagyva a névelő megállapításakor. -Például a \verb|\textcolor| parancs +Például a \code|\textcolor| parancs \begin{examplelst} \huazignorecmd[1]{\textcolor} \end{examplelst} @@ -628,7 +675,7 @@ parancsban a \begin{examplelst} \textcolor[RGB]{20,30,40} \end{examplelst} -kódrész ignorálva lesz, és csak a ,,\texttt{szöveg}'' kerül vizsgálatra a névelő megállapításakor. +kódrész ignorálva lesz, és csak a ,,\code{szöveg}'' kerül vizsgálatra a névelő megállapításakor. Ha a \begin{examplelst} \huazignorecmd[2]{\foo} @@ -639,7 +686,7 @@ parancsot használjuk, akkor a \foo[...]{...}{...} \foo*[...]{...}{...} \end{examplelst} kódok mindegyike figyelmen kívül lesz hagyva a névelő megállapításakor. -Például a \verb|\fontsize| parancs +Például a \code|\fontsize| parancs \begin{examplelst} \huazignorecmd[2]{\fontsize} \end{examplelst} @@ -649,33 +696,30 @@ módon lett a listába sorolva, így a \end{examplelst} parancs figyelmen kívül lesz hagyva a névelő megállapításakor. - - - \subsection{A kereszthivatkozások kifejthető verziói} Ha a szöveg elején kereszthivatkozás van, akkor a határozott névelő megállapítása előtt a kereszthivatkozás parancsát le kell cserélni annak kifejthető verziójára. -A \texttt{refcount} csomag két ilyen parancsot definiál: -A \verb|\getrefnumber| a \verb|\ref|, \verb|\ref*|, \verb|\eqref|, \verb|\refeq| esetén -használható, a \verb|\getpagerefnumber| pedig a \verb|\pageref| és \verb|\pageref*| esetén. +A \code{refcount} csomag két ilyen parancsot definiál: +A \code|\getrefnumber| a \code|\ref|, \code|\ref*|, \code|\eqref|, \code|\refeq| esetén +használható, a \code|\getpagerefnumber| pedig a \code|\pageref| és \code|\pageref*| esetén. -\commandinline|\huazrefcmd{!<parancs>!}| +\huazcmd|\huazrefcmd{!<parancs>!}| -Ezzel a paranccsal elérhető, hogy a \verbinline|!<parancs>!| helyére beírt parancsot és annak csillagos verzióját a határozott névelő megállapítása során a \verb|\getrefnumber| paranccsal helyettesítse. +Ezzel a paranccsal elérhető, hogy a \code|!<parancs>!| helyére beírt parancsot és annak csillagos verzióját a határozott névelő megállapítása során a \code|\getrefnumber| paranccsal helyettesítse. -A \verb|\ref|, \verb|\ref*|, \verb|\eqref|, \verb|\refeq| parancsok így lettek besorolva a \huaz\ csomagban: +A \code|\ref|, \code|\ref*|, \code|\eqref|, \code|\refeq| parancsok így lettek besorolva a \huaz\ csomagban: \begin{examplelst} \huazrefcmd{\ref} \huazrefcmd{\eqref} \huazrefcmd{\refeq} \end{examplelst} -Ezzel már az \verb|\eqref*| és \verb|\refeq*| is működne, de ezek a csillagos verziók nincsenek definiálva a csillag nélküli verziókat definiáló \texttt{amsmath} illetve \texttt{mathtools} csomagokban. Ezt mi is pótolhatjuk, amire \aref{subsec-eqref}.~alszakaszban láthatunk megoldást. +Ezzel már az \code|\eqref*| és \code|\refeq*| is működne, de ezek a csillagos verziók nincsenek definiálva a csillag nélküli verziókat definiáló \code{amsmath} illetve \code{mathtools} csomagokban. Ezt mi is pótolhatjuk, amire \aref{subsec-eqref}.~alszakaszban láthatunk megoldást. -\commandinline|\huazpagerefcmd{!<parancs>!}| +\huazcmd|\huazpagerefcmd{!<parancs>!}| -Ezzel a paranccsal elérhető, hogy a \verbinline|!<parancs>!| helyére beírt parancsot és annak csillagos verzióját a határozott névelő megállapítása során a \verb|\getpagerefnumber| paranccsal helyettesítse. +Ezzel a paranccsal elérhető, hogy a \code|!<parancs>!| helyére beírt parancsot és annak csillagos verzióját a határozott névelő megállapítása során a \code|\getpagerefnumber| paranccsal helyettesítse. -A \verb|\pageref| és \verb|\pageref*| parancsok így lettek besorolva a \huaz\ csomagban: +A \code|\pageref| és \code|\pageref*| parancsok így lettek besorolva a \huaz\ csomagban: \begin{examplelst} \huazrefcmd{\pageref} \end{examplelst} @@ -684,16 +728,16 @@ Ezekre láthatunk egy alkalmazást \aref{subsec-autoref}.~alszakaszban. \subsection{Az \texttt{\textbackslash autoref} és \texttt{\textbackslash autopageref} parancsok}\label{subsec-autoref} -Ezeket a parancsokat a \texttt{hyperref} csomag definiálja. +Ezeket a parancsokat a \code{hyperref} csomag definiálja. Ezekkel hivatkozva egy címkére, nem csak a sorszám, hanem a sorszámozott egység neve (szakasz, alszakasz, oldal, stb.) is megjelenik link formájában. Ezeknek léteznek csillagos verzióik is, melyeknek ugyanaz a hatásuk, de nem generálnak linket. -Magyar nyelvű dokumentumokban nem lehet közvetlenül alkalmazni, mert az angol szabály szerint ,,1.~szakasz'' helyett ,,szakasz~1'' lesz az eredménye a következőnek: +Magyar nyelvű dokumentumokban nem lehet közvetlenül alkalmazni, mert az angol szabály szerint \huqq{1.~szakasz} helyett \huqq{szakasz~1} lesz az eredménye a következőnek: \begin{examplelst} \section{Cím}\label{sec} \autoref*{sec} \end{examplelst} -Ezért a használatához először ,,magyarosítani kell'' a következő kóddal a \texttt{hyperref} betöltése után a preambulumban: +A használatához először magyarosítani kell a következő kóddal a \code{hyperref} betöltése után a preambulumban: \begin{examplelst} \usepackage{regexpatch} \makeatletter @@ -707,14 +751,14 @@ Ezért a használatához először ,,magyarosítani kell'' a következő kóddal {\pageref*{#2}.~oldal} {\hyperref[{#2}]{\pageref*{#2}.~oldal}}} \end{examplelst} -Ezután már ,,1.~szakasz'' lesz az eredmény. +Ezután már \huqq{1.~szakasz} lesz az eredmény. -Ha az így módosított \verb|\autoref|, \verb|\autoref*|, \verb|\autopageref|, \verb|\autopageref*| parancsokhoz automatikus határozott névelőt szeretnénk, akkor írjuk be a következőket a \huaz\ betöltése után: +Ha az így módosított \code|\autoref|, \code|\autoref*|, \code|\autopageref|, \code|\autopageref*| parancsokhoz automatikus határozott névelőt szeretnénk, akkor írjuk be a következőket a \huaz\ betöltése után: \begin{examplelst} \huazrefcmd{\autoref} \huazpagerefcmd{\autopageref} \end{examplelst} -Ezután a következő kód eredménye ,,Az 1. szakasz az 1. oldalon kezdődik.'' lesz: +Ezután a következő kód eredménye \huqq{Az 1. szakasz az 1. oldalon kezdődik.} lesz: \begin{examplelst} \section{Cím}\label{sec} \Az{\autoref*{sec}} \az{\autopageref*{sec}on} kezdődik. @@ -722,16 +766,16 @@ Ezután a következő kód eredménye ,,Az 1. szakasz az 1. oldalon kezdődik.'' \subsection{Az \texttt{\textbackslash eqref*} és \texttt{\textbackslash refeq*} parancsok}\label{subsec-eqref} -A \verb|\ref| és \verb|\pageref| parancsoknak definiált a csillagos verziójuk is, amely alapesetben nem különbözik a normál verziótól, de a \texttt{hyperref} csomaggal használva a csillag nélküli verzió linket generál, míg a csillagos nem. +A \code|\ref| és \code|\pageref| parancsoknak definiált a csillagos verziójuk is, amely alapesetben nem különbözik a normál verziótól, de a \code{hyperref} csomaggal használva a csillag nélküli verzió linket generál, míg a csillagos nem. -Az \texttt{amsmath} csomag által definiált \verb|\eqref| a \texttt{hyperref} csomaggal együtt használva szintén generál linket, de ennek nincs definiálva csillagos verziója, így ekkor a link nélküli verzió nem érhető el közvetlenül. +Az \code{amsmath} csomag által definiált \code|\eqref| a \code{hyperref} csomaggal együtt használva szintén generál linket, de ennek nincs definiálva csillagos verziója, így ekkor a link nélküli verzió nem érhető el közvetlenül. További gond az ilyen link nélküli egyenlethivatkozás előtti automatikus névelő megadása. Négy lehetséges megoldást mutatunk. \begin{enumerate} \item -A \texttt{NoHyper} környezet használatával: +A \code{NoHyper} környezet használatával: \begin{examplelst} \begin{equation}\label{eq} a=b @@ -741,16 +785,17 @@ a=b \end{examplelst} \item -Az \verb|\az*| parancs használatával: +Az \code|\az*| parancs használatával: \begin{examplelst} \begin{equation}\label{eq} a=b \end{equation} -\emph{Lásd \az*{\ref{eq}} \textup{(\ref*{eq})} egyenletet!} +\emph{Lásd \az*{\ref{eq}} \textup{(\ref*{eq})} + egyenletet!} \end{examplelst} \item -Az \verb|\eqrefstyle| parancs definiálásával és a \verb|\huazignorecmd| paranccsal, amely az előzőnek egy kényelmesebben használható verziója: +Az \code|\eqrefstyle| parancs definiálásával és a \code|\huazignorecmd| paranccsal, amely az előzőnek egy kényelmesebben használható verziója: \begin{examplelst} \makeatletter \newcommand{\eqrefstyle}[1]{\textup{\tagform@{#1}}} @@ -764,7 +809,7 @@ a=b \end{examplelst} \item -Ebben az esetben definiáljuk az \verb|\eqref| csillagos verzióját (az \texttt{amsmath} betöltése után), amely nem generál linket a \texttt{hyperref} csomaggal együtt használva: +Ebben az esetben definiáljuk az \code|\eqref| csillagos verzióját (az \code{amsmath} betöltése után), amely nem generál linket a \code{hyperref} csomaggal együtt használva: \begin{examplelst} \makeatletter \DeclareDocumentCommand{\eqref}{ s m }{% @@ -781,15 +826,15 @@ a=b \end{equation} \emph{Lásd \az{\eqref*{eq}} egyenletet!} \end{examplelst} -kód helyes eredményt ad, mert a \huaz\ csomagban nem csak az \verb|\eqref|, hanem az \verb|\eqref*| is a kifejthető \verb|\getrefnumber| parancsra lesz kicserélve a határozott névelő meghatározásánál. +kód helyes eredményt ad, mert a \huaz\ csomagban nem csak az \code|\eqref|, hanem az \code|\eqref*| is a kifejthető \code|\getrefnumber| parancsra lesz kicserélve a határozott névelő meghatározásánál. \end{enumerate} -Ugyanez a probléma a \texttt{mathtools} csomag által definiált \verb|\refeq| és a \texttt{hyperref} csomag együttes használata esetében. +Ugyanez a probléma a \code{mathtools} csomag által definiált \code|\refeq| és a \code{hyperref} csomag együttes használata esetében. Az előző négy megoldás mindegyikét lehet alkalmazni megfelelő módosításokkal: \begin{enumerate} \item -A \texttt{NoHyper} környezet használatával: +A \code{NoHyper} környezet használatával: \begin{examplelst} \begin{equation}\label{eq} a=b @@ -799,7 +844,7 @@ a=b \end{examplelst} \item -Az \verb|\az*| parancs használatával: +Az \code|\az*| parancs használatával: \begin{examplelst} \begin{equation}\label{eq} a=b @@ -808,7 +853,7 @@ a=b \end{examplelst} \item -A \verb|\refeqstyle| parancs definiálásával: +A \code|\refeqstyle| parancs definiálásával: \begin{examplelst} \newcommand{\refeqstyle}[1]{\textup{#1}} @@ -817,10 +862,10 @@ a=b \end{equation} \emph{Lásd \az{\refeqstyle{\ref*{eq}}} egyenletet!} \end{examplelst} -Itt nincs szükség a \verb|\huazignorecmd{\refeqstyle}| használatára. +Itt nincs szükség a \code|\huazignorecmd{\refeqstyle}| használatára. \item -A \verb|\refeq*| parancs definiálásával: +A \code|\refeq*| parancs definiálásával: \begin{examplelst} \DeclareDocumentCommand{\refeq}{ s m }{% \textup{% @@ -835,18 +880,18 @@ a=b \end{equation} \emph{Lásd \az{\refeq*{eq}} egyenletet!} \end{examplelst} -kód helyes eredményt ad, mert a \huaz\ csomagban nem csak a \verb|\refeq|, hanem a \verb|\refeq*| is a kifejthető \verb|\getrefnumber| parancsra lesz kicserélve a határozott névelő meghatározásánál. +kód helyes eredményt ad, mert a \huaz\ csomagban nem csak a \code|\refeq|, hanem a \code|\refeq*| is a kifejthető \code|\getrefnumber| parancsra lesz kicserélve a határozott névelő meghatározásánál. \end{enumerate} \subsection{Parancsok átdefiniálása a határozott névelő megállapításakor} -A \verb|\huazignorecmd|, \verb|\huazrefcmd| és \verb|\huazpagerefcmd| parancsok is a címben szereplő funkciót látják el, de speciális esetekben. +A \code|\huazignorecmd|, \code|\huazrefcmd| és \code|\huazpagerefcmd| parancsok is a címben szereplő funkciót látják el, de speciális esetekben. Ezek általánosított verziója a következő parancs: -\commandinline|\huazdefcmd{!<átdefiniáló kód>!}| +\huazcmd|\huazdefcmd{!<átdefiniáló kód>!}| -Az \verbinline|!<átdefiniáló kód>!| helyére egy parancsnak azt a definícióját kell írni, amelynek a határozott névelő megállapítása során kell érvényesülnie. -Például a következő kódokban az egymást követő sorok ekvivalensek: +Az \code|!<átdefiniáló kód>!| helyére egy parancsnak azt a definícióját kell írni, amelynek a határozott névelő megállapítása során kell érvényesülnie. +Felsorolunk néhány kódpárt, melyek ekvivalensek egymással: \begin{examplelst} \huazignorecmd{\tiny} \huazdefcmd{\def\tiny{}} @@ -872,12 +917,11 @@ Alkalmazásként tekintsük a következő kódot, amely hibával fog fordulni: \newcommand{\tananyag}{\LaTeX\ alapjai} A mai óra anyaga \az{\tananyag}. \end{examplelst} -A megfelelő eredményhez a \verb|\LaTeX| parancsot át kell definiálni a névelő megállapításakor: +A megfelelő eredményhez a \code|\LaTeX| parancsot át kell definiálni a névelő megállapításakor: \begin{examplelst} \huazdefcmd{\def\LaTeX{latex}} \newcommand{\tananyag}{\LaTeX\ alapjai} - A mai óra anyaga \az{\tananyag}. \end{examplelst} - +Az eredmény \huqq{A mai óra anyaga a \LaTeX.} lesz. \end{document}
\ No newline at end of file |