%
% texlive-cz/texlive-cz.tex - TeXlive 2013 documentation 
% CzechoSlovak translation (part is in Czech and part is in Slovak :-)
%
% TeX Live documentation.  Originally written by Sebastian Rahtz and
% Michel Goossens, now maintained by Karl Berry and others.
% Public domain.
%
% 2013/05/29: v1.46 small edits and cleanup (PS) 
% 2013/05/28: v1.45 translation of 2013 modifications (JB)
% 2012/06/09: v1.44 further typos (PS)
% 2012/06/05: v1.43 typos, checking 2012 modifications (PS) 
% 2012/05/21: v1.42 translation of 2012 modifications (JB) 
% 2011/06/28: v1.41 switch to utf8, typos (PS)
% 2011/06/24: v1.40 small fixes, deactivation of - (babel) (PS) 
% 2011/06/16: v1.39 translation of new things for 2011 (JB) 
% 2010/06/26: v1.38 translation of new things for 2010 (JB) 
% 2009/10/20: v1.37 typos (by Piska) fixed, together with other edits (PS) 
% 2009/09/23: v1.36 first 2009 version commited to TL 2009 (PS) 
% 2009/09/02: v1.35 translation of new things for 2009 (JB)
% 2008/08/12: v1.34 prvni korektury prekladu 2008
% 2008/08/02: v1.33 aktualizacia prekladu 2008
% 2007/01/24: v1.32 XeTeX URL and HH (config.manpath) change
% 2007/01/22: v1.31 last minute corrections by Staszek (2x) and ZW
% 2007/01/15: v1.30 corrections and typos
% 2007/01/14: v1.29 texlive2007 version (JB&PS)
% 2005/11/01: v1.28 last minute Staszek additions
% 2005/10/31: v1.27 texlive2005 version (JB&PS)
% 2004/11/18: v1.26 final release cleanup, latest changes by Staszek
% 2004/11/17: v1.24,25 typos corrected
% 2004/11/15: v1.21,22,23 corrections by KB, JB and others entered
% 2004/11/14: v1.20 first texlive2004 version (JB&PS) 
% 2004/01/30: v1.19 postbulletin version release for CSTUG web
% 2004/01/22: v1.18 minor changes before final-2003 source release
% 2004/01/19: v1.16, v1.17 last-minute corrections before sending
%             CSTUG Bulletin to print
% 2004/01/18: modifications for CS bulletin by Z. Wagner
% 2004/01/07: version 1.15
% 2003/12/08-10: Slovak and other Czech typos corrected
% 2003/12/06: Czech language typos/errors entered
% 2003/09/23: prepositions checked, v1.03
% 2003/09/23: some typos, jch's email, v1.02
% 2003/09/22: further error corrections, v1.01
% 2003/09/18: final checking and error corrections, v1.0 release
% 2003/09/17: another changes in English version incorporated
% 2003/09/08: changes in English version from 09/04 to 09/06 incorporated
% 2003/09/06: fixes from Staszek
% 2003/09/05: touched by Karl
% 2003/09/04: fixes from Staszek and Fabrice
% 2003/09/05: translation started from English version as of Sep 1st by
%             Petra & Petr S.
% 2003/09/01: fixes from Volker.
% 2003/08/12: fixes from Christer Gustafsson <gustaf@powertech.no>.
% 2003/07/07: substantial revisions by karl.
% ... deleted
%
% TODO
%
% -- Priklady ve slovenske casti aktualizovat z~anglicke verze
%    (zustaly dosud z verze TeXlive 6).

\newif\ifforbulletin
\forbulletinfalse
%\forbulletintrue
\newcommand\cstlversion{1.46}
\newcommand\cstldate{29.\ kv\v{e}tna 2013}
\ifforbulletin
 \providecommand\Status{3} % version for CSTUG bulletin Zpravodaj
 \else
 \providecommand\Status{1} % 2 html alebo 1 pdf
\fi
%
\ifnum\Status=2            % e.g. html generation via tex4ht
  \def\classname{article}  % need different doc class for html
  \def\classoptions{11pt}
\else
  \ifnum\Status=3          % Zpravodaj
         \def\classname{article}
         \def\classoptions{twoside,a5paper}
%  \pdfpaperwidth=147.5mm
%  \pdfpaperheight=210mm
  \else \def\classname{artikel1}
        \def\classoptions{11pt}
  \fi
\fi

\listfiles
\documentclass[\classoptions,slovak,english,czech]{\classname}
\usepackage{tex-live}
\usepackage[T1]{fontenc}
\usepackage[utf8x]{inputenc}
\usepackage[czech]{babel}%
\usepackage{csquote} % do define \uv
\newcommand{\singleuv}[1]{,#1`}
\newcommand{\ctt}{\url{news:comp.text.tex}}
\newcommand{\kB}{KiB}
\newcommand{\MB}{MiB}
\newcommand{\CSTUG}{\CS TUG}
\providecommand*{\GS}{Ghost\-script\xspace}
\newcommand\TKCS{\textsf{\TeX-kolekce}} 
\clubpenalty 10000
\widowpenalty 10000
\def\p.{na straně~}
\newcommand\tubreflect[1]{%
 \@ifundefined{reflectbox}{%
   \message{A graphics package must be loaded for \string\XeTeX}%
 }{%
   \ifdim \fontdimen1\font>0pt
     \raise 1.75ex \hbox{\kern.1em\rotatebox{180}{#1}}\kern-.1em
   \else
     \reflectbox{#1}%
   \fi
 }%
}
\def\tubhideheight#1{\setbox0=\hbox{#1}\ht0=0pt \dp0=0pt \box0 }

\begin{document}
\ifnum\Status=2
   % this ugliness is because the normal definition of ' for tex4ht
   % tries to go into math mode. I don't under
   \def'{\char`\'}
\fi

\selectlanguage{czech}
\hyphenation{Meta-Postu}
\errorcontextlines=20
\shorthandoff{-}
\title{{\huge\textsf{\TL{} 2013}}\\[3mm]
       Příručka \protect\TeXLive{}, CS verze \cstlversion}
\date{\cstldate}

\author{Karl Berry, editor \\[3mm]
        \url{http://tug.org/texlive/}\\[3mm]    
%B% \ifnum \Status=2
%B%        \includegraphics[bb=0 0 824 741]{../pictures/front} \\[5mm]
%B%\else
%B%\ifnum \Status=3
%B%        \includegraphics[width=.5\linewidth]{../pictures/bw-front2} \\[5mm]
%B%\else
%B%        \includegraphics[width=.5\linewidth]{../pictures/front} \\[5mm]
%B%\fi \fi
%B%        \small \textit{Kontaktní osoby pro tuto dokumentaci:}\\[3mm]
%B%        \small \begin{tabular}{lcr}
%B%          Czech/Slovak & Petr Sojka & \email{sojka (at) fi.muni.cz} \\
%B%                       & Ján Buša & \email{jan.busa (at) tuke.sk} \\                 
%B%          English  & Karl Berry & \email{karl (at) freefriends.org} \\
%B%          French   & Fabrice Popineau & \email{fabrice.popineau (at) supelec.fr} \\
%B%          German   & Volker R.\,W.\ Schaa & \email{volker (at) dante.de} \\
%B%          Polish   & Staszek Wawrykiewicz & \email{staw (at) gust.org.pl} \\
%B%          Russian  & Boris Veytsman & \email{borisv (at) lk.net}
%B%         \end{tabular}
%       \tlimage{front}{bb=0 0 824 741}{.7\linewidth}
         }

% comes out too close to the toc, and we know it's page one anyway.
\thispagestyle{empty}
\maketitle

\ifnum\Status=3
  \thispagestyle{csbul}
  \ifforbulletin \setcounter{page}{113} % valid for 3-4/2003
  \else \raggedbottom
  \fi
\fi

   Překlad 
   2004--2013 Ján Buša, 
   2001 Janka Chlebíková,
   2003--2013 Petr Sojka a 
   2003 Petra Sojková 
   je šířen pod GNU FDL licencí.
  
   Permission is granted to copy, distribute and/or modify this document
   under the terms of the GNU Free Documentation License, Version 1.2
   or any later version published by the Free Software Foundation;
   with no Invariant Sections, no Front-Cover Texts, and no
   Back-Cover Texts.

%\begin{multicols}{2}
\tableofcontents
%\listoftables
%\end{multicols}

\section{Úvodem}
\label{sec:intro}

\subsection{\TeX\ Live a kolekce \TeX{}u}

Tento dokument popisuje základní vlastnosti distribuce \TeXLive{} 2013,
což je instalace \TeX{}u a příbuzných programů pro \acro{GNU}/Linux a další
unixové systémy, \MacOSX{} a (32bitové) systémy Windows.

\TL{} můžete získat stažením z~internetu, nebo na \TKCS{} \DVD.
Některé skupiny uživatelů \TeX{}u distribuují \DVD\ svým členům. 
Obsah \DVD\ je stručně popsán v~oddíle~\ref{sec:tlcoll.dists}.
\TL{} a \TKCS{} spolu jsou výsledkem společného úsilí 
skupin uživatelů \TeX u. Tento dokument popisuje převážně samotný \TL{}.

\TL{} obsahuje \file{.exe} soubory pro \TeX, \LaTeXe, \ConTeXt, 
\MF, \MP, \BibTeX{} a mnoho dalších programů včetně obsáhlého
seznamu maker, fontů a dokumentace spolu s~podporou
sazby v~mnoha různých světových jazycích. 

%Aktuální verze použitého software je v~archívu
%\acro{CTAN} na \url{http://www.ctan.org/}.

Krátký seznam hlavních změn v~této verzi \TL{}
najdete na konci tohoto dokumentu, v~oddílu~\ref{sec:history} 
na straně~\pageref{sec:history}.

\htmlanchor{platforms}
\subsection{Podpora operačních systémů}
\label{sec:os.support}

\TL{} obsahuje binárky pro mnohé unixové platformy,
včetně \GNU/Linux, \MacOSX a Cygwin. 
Obsažené zdrojové texty mohou být zkompilovány
pro platformy, pro které neposkytujeme binárky.

Co se týče Windows: podporovány jsou Windows \acro{XP} 
a pozdější verze. Windows~2000
ještě bude pravděpodobně z~největší části fungovat. 
Pro Windows nejsou k~dispozici 64bitové \file{.exe} soubory, ale
32bitové binárky by měly běžet na 64bitových systémech.

Alternativní řešení pro Windows a \MacOSX{} najdete 
v~oddíle~\ref{sec:tlcoll.dists}.

\subsection{Základní instalace \protect\TL{}}
\label{sec:basic}

\TL{} můžete nainstalovat buď z~\DVD{} nebo z~internetu 
(\url{http://tug.org/texlive/acquire.html}). Samotný síťový
instalační program je malý a vše požadované stáhne z~internetu. 

Instalační program na \DVD{} vám umožní instalaci na lokálním 
disku. \TL{} nemůžete spustit přímo z~\DVD{} 
(nebo z~jeho \code{.iso} obrazu), avšak můžete připravit
spustitelnou instalaci, například, na klíči \USB{} (viz
oddíl~\ref{sec:portable-tl}).  Instalace je popsána v~následujících 
sekcích (na stránce~\pageref{sec:install}), zde jen souhrn:
\begin{itemize*}
\item Instalační dávka se jmenuje \filename{install-tl}\,.
Může pracovat v~\uv{průvodcovském režimu} po zadání 
volby \code{-gui=wizard} (předvolba pro Windows), 
v~textovém režimu zadaném volbou \code{-gui=text} 
(předvoleném pro všechny ostatní systémy),
nebo v~\GUI{} režimu pro pokročilé zadaném volbou \code{-gui=perltk}.
% Jednotlivé režimy dosáhnete volbou \code{-gui} nebo \code{-no-gui}.

\item Jednou součástí instalace je program
`\TL\ Manager', nazvaný \prog{tlmgr}.  
Podobně jako instalační program může být použit 
v~režimu \GUI{} nebo v~textovém režimu. 
Můžete ho použít k~nainstalování nebo odinstalování 
balíků a na různé konfigurační činnosti.
\end{itemize*}

\htmlanchor{security}
\subsection{Úvahy o bezpečnosti}
\label{sec:security}

Podle našeho vědomí, hlavní programy \TeX{u} samotné jsou (a vždycky byly)
extrémně robustní. Nicméně, programy dodané v~rámci \TeX\ Live nemusí dosahovat
stejnou úroveň, navzdory nejlepším úsilím všech. Jako vždy, při použití programů
pro nedůvěryhodný vstup musíte být opatrný; pro maximální bezpečnost použijte
nový podadresář.

Tato potřeba opatrnosti je zvláště naléhavá pro Windows, protože 
Windows obvykle najdou programy v~aktuálním adresáři před jinými,
bez ohledu na cestu vyhledávaní. To otevírá široké varianty možných
útoků. Zavřeli jsme mnoho děr, ale nepochybně některé zůstaly,
obzvláště pro programy pocházející odjinud. Proto doporučujeme 
zkontrolovat podezřelé programy v~aktuálním adresáři, zvláště spustitelné 
(binárky nebo skripty). Běžně by neměly být přítomny a rozhodně
nemůžou být normálně vytvořeny při zpracování dokumentů.

Nakonec, \TeX\ (a jeho doprovodné programy) jsou schopny při běhu
zapisovat do souborů. Tato schopnost může rovněž být zneužita 
mnohými způsoby. Znova, zpracování neznámých dokumentů v~novém podadresáři 
je nejbezpečnější tip.


\subsection{Nápověda}
\label{sec:help}

\TeX{}ovská komunita je aktivní, vstřícná a většina
seriózních otázek je obvykle zodpovězena. Podpora je
neformální, je prováděna příležitostnými čtenáři a dobrovolníky,
a proto je důležité, abyste odpověď na svůj dotaz hledali nejdříve sami,
než ho vznesete na fóru. Pokud toužíte po garantované komerční podpoře,
můžete na \TL{} zapomenout a zakoupit komerční distribuci; viz
seznam prodejců na \url{http://tug.org/interest.html#vendors}.

Níže je uveden seznam informačních zdrojů, přibližně v~pořadí, ve kterém
ho doporučujeme k~použití:
\begin{description}
\item [první kroky] Pokud jste \TeX ovský nováček, na stránce
\url{http://tug.org/begin.html} najdete krátký úvod do systému.
\item [\TeX{} \acro{FAQ}] \TeX{} \acro{FAQ} je obrovská studnice
  znalostí obsahující všechny druhy otázek, od těch základních až po 
  ty nejobskurnější. Dokument najdete na \TL{} v~adresáři 
\OnCD{texmf-dist/doc/generic/FAQ-en/} 
  nebo na internetu na \url{http://www.tex.ac.uk/faq}.
  Prosíme, začněte své hledání odpovědi zde.

\item [\TeX{} Catalogue] Pokud hledáte konkrétní balík,
  font, program ap., \TeX{} Catalogue je místo, kde začít.
  Je to obsáhlá sbírka \TeX{}ových položek.  Viz
%  \url{http://mirror.ctan.org/help/Catalogue/}.
  \url{http://ftp.cstug.cz/pub/CTAN/help/Catalogue/}.


\item [\TeX{}ové odkazy na Webu] Na \url{http://tug.org/interest.html}
  najdete mnoho relevantních odkazů na různé příručky,
  knihy, manuály a články o všech aspektech systému \TeX{}.

\item [archívy diskusních skupin]
  \sloppypar Základní fóra pro hledání řešení problémů jsou
  newsová skupina \ctt{}, emailová diskusní
  skupina \email{texhax@tug.org} a \url{http://tex.stackexchange.com}, stránka 
kolektivně editovaných dotazů a odpovědí.  V~archívech těchto zdrojů
  najdete tisíce předchozích dotazů a odpovědí čekajících na vaše
  hledání. Nahlédněte na
  \url{http://groups.google.com/groups?group=comp.text.tex},
  res\-pek\-ti\-ve na
  \url{http://tug.org/mail-archives/texhax}.  Dotazem do obecného
  vyhledávacího stroje jako \url{http://google.com/} také nic nepokazíte
  a pro specifika češtiny a slovenštiny najdete další zdroje
  odkazované na \url{http://www.cstug.cz/}.

\item [kladení dotazů] Pokud nemůžete najít odpověď na svou otázku,
  můžete ji položit na \ctt{} přes Google nebo 
  newsového klienta nebo emailem na \email{texhax@tug.org}.
  Ale dříve, než tak učiníte, \emph{prosím,} přečtěte 
  si toto doporučení, abyste maximalizovali vyhlídky na 
  získání užitečné odpovědi:
  \url{http://www.tex.ac.uk/cgi-bin/texfaq2html?label=askquestion}.
  Za zmínku stojí také stránka \LaTeX{}ovské komunity na
  \url{http://www.latex-community.org/} a její fórum
  \url{http://www.latex-community.org/forum/} a 
  \TeX\ Stack\-Exchange na \url{http://tex.stackexchange.com/}.


\item [podpora \TL{}] Pokud chcete poslat
  chybové hlášení, připomínku nebo poznámku k~distribuci
  \TL{}, její instalaci nebo dokumentaci,
  diskusní skupina k~tomu určená je \email{tex-live@tug.org}.
  Pokud však je vaše otázka specifická pro program na
  \TL{} umístěný, napište prosím přímo autorovi nebo do diskusní
  skupiny určené pro tento program. Spuštění programu 
  s~volbou \code{-{}-help} nezřídka
  poskytuje adresu pro chybové hlášení.
\end{description}

\noindent
Druhou stranou mince je odpovídání na dotazy těch, kdo kladou otázky.
\ctt{} i~list \code{texhax} jsou otevřeny pro kohokoliv.
Přihlaste se, naslouchejte a začněte odpovídat tam, kde můžete. 

% don't use \TL so the \uppercase in the headline works.  Also so
% tex4ht ends up with the right TeX.  Likewise the \protect's.
\section{Přehled \protect\TeX\protect\ Live}
\label{sec:overview.tl}

Tento oddíl popisuje obsah \TL{} a \TKCS{}, jejíž~je částí.

%Dvě hlavní instalační dávky pro Unix a \MacOSX{} jsou
%\texttt{install-tl.sh} a \texttt{install-pkg.sh}.  Jsou
%popsány v~oddíle~\ref{sec:unix.install} na
%straně~\pageref{sec:unix.install}.
%V~dalším oddíle popíšeme strukturu a obsah \TL{}.


\subsection{Kolekce \protect\TeX{}u: \TL, pro\TeX{}t, Mac\TeX}
\label{sec:tlcoll.dists}

\DVD{} \TKCS{} zahrnuje následující:

\begin{description}
\item [\TL] Úplný systém \TeX{}, k~nainstalování na disk.
Domovská stránka: \url{http://tug.org/texlive/}.

\item [Mac\TeX] pro \MacOSX, přidává nativní \MacOSX\ instalační
program a jiné aplikace Mac k~\TL{}.  Domovská stránka:
\url{http://tug.org/mactex/}.  

\item [pro\TeX{}t] Rozšíření systému \MIKTEX\ pro Windows.
\ProTeXt\ přidává k~\MIKTEX u nové doplňkové nástroje 
a zjednodušuje instalaci.  Je plně nezávislý na \TL{} 
a má své vlastní příkazy. 
Domovská stránka: \url{http://tug.org/protext/}.

\item [CTAN] Výpis obrazovky archívu \CTAN{} (\url{http://www.ctan.org}).

\end{description}

\CTAN{}, \pkgname{protext} a \dirname{texmf-extra}
nemají stejné podmínky pro kopírování jako \TL{}, 
proto buďte pozorní při šíření nebo modifikaci.


\subsection{Popis kořenových adresářů \TL{}}
\label{sec:tld}

%V~kořenovém adresáři distribuce \TL{} najdete následující podadresáře. 
Tady uvádíme stručný seznam a popis kořenových adresářů instalace \TL{}. 
%Na %\pkgname{live} 
%\TK{} \DVD\ je celá \TL{} hierarchie v~podaresáři 
%\dirname{texlive}, a ne v~kořenovém adresáři disku.

\begin{ttdescription}
\item[bin] Binárky systému \TeX{}, s~podadresáři dle platforem.
%
%\item[readme.html] Webovské stránky se stručnými úvody a užitečnými
%odkazy, v~různých jazycích.
\item[readme-*.dir] Stručný přehled a užitečné odkazy 
na \TL{}, v~různých jazycích, ve formátu \HTML{} a textovém.
%
\item[source] Zdrojové kódy všech programů, včetně základní distribuce
   \TeX{}u založené na \Webc{}.
%
%\item[support] Různé pomocné balíky a programy. Automaticky 
%  \emph{nejsou} instalovány.  Toto zahrnuje editory 
%  a \TeX{}ová vývojová prostředí různých druhů.

%
\item[texmf-dist] Hlavní strom, viz \dirname{TEXMFDIST} níže.
%
%\item[texmf-doc] Strom samostatné čisté dokumentace, uspořádán podle jazyků.
%
\item[tlpkg] Skripty, programy a údaje pro správu instalace a  
přídavnou podporu pro Windows.
%Obsahuje rovněž neveřejné kopie Perlu a Ghostscriptu pro Windows, které jsou mimo
%\TL{} neviditelné, a nový prohlížeč PostScriptu pro Windows PSView.
\end{ttdescription}

\smallskip

V~kořenovém adresáři distribuce jsou navíc instalační dávky a soubory
\filename{README} (v~různých jazycích).

Co se týče dokumentace, užitečné mohou 
být obsáhlé odkazy v~kořenovém souboru \OnCD{doc.html}.
%Adresář \dirname{texmf-doc} obsahuje dokumentaci, která není
%součástí nějakého konkrétního balíku nebo programu.  
Dokumentace programů (manuály, man-stránky, info-soubory) 
jsou v~\dirname{texmf-dist/doc}. Dokumentace \TeX ových 
balíků a formátů je v~\dirname{texmf-dist/doc}. 
K~vyhledání veškeré dokumentace na libovolném místě můžete 
použít programy \cmdname{texdoc}. % nebo \cmdname{texdoctk}. 

Samotná tato příručka \TL\ je k~dispozici v~několika 
jazycích v~adresáři \dirname{texmf-dist/doc/texlive}:

\begin{itemize*}
\item{česko-slovenská:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-cz}
\item{německá:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-de}
\item{anglická:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-en}
\item{francouzská:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-fr}
\item{italská:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-it}
\item{polská:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-pl}
\item{ruská:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-ru}
\item{srbská:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-sr}
\item{zjednodušená čínština:} \OnCD{texmf-dist/doc/texlive/texlive-zh-cn}
\end{itemize*}

\subsection{Přehled předdefinovaných stromů texmf}
\label{sec:texmftrees}

Tento oddíl uvádí seznam %všech 
předdefinovaných proměnných určujících stromy 
texmf, používaných systémem, a jejich zamýšlený účel
a standardní uspořádání systému \TL. 
Povel \texttt{tlmgr~conf} %\texttt{texconfig conf} vám 
ukáže hodnoty těchto proměnných, tedy můžete jednoduše zjistit,
jak tyto odpovídají jednotlivým adresářům ve vaší instalaci.

Všechny stromy, včetně osobních, musí dodržovat strukturu adresářů \TeX\
Directory Structure (\TDS, \url{http://tug.org/tds}), s~jejími nesčetnými 
podadresáři, jinak soubory nebudou k~nalezení.  Podrobněji je to 
popsané v~oddíle~\ref{sec:local_personal_macros} 
(\p.\pageref{sec:local_personal_macros}).

\begin{ttdescription}
\item [TEXMFDIST] Strom obsahující téměř všechny soubory původní distribuce --- konfigurační soubory, pomocné skripty, balíky maker,
fonty, atd. (Hlavní výjimku tvoří binárky závislé od platform, které jsou uloženy v~sourozeneckém adresáři \code{bin/}.) 
\item [TEXMFLOCAL] Strom, který mohou použít administrátoři na instalaci 
doplňkových nebo upravených maker, fontů, atd., pro celý systém.
\item [TEXMFHOME] Strom, který mohou použít uživatelé 
na svoje osobní doplňková nebo upravená makra, fonty, atd.
Rozšíření této proměnné se dynamicky nastaví pro
každého uživatele na jeho vlastní osobní adresář. 
\item [TEXMFCONFIG] Strom (soukromý) používaný nástroji  
\verb+texconfig+, \verb+updmap+ a \verb+fmtutil+ na uložení 
modifikovaných konfiguračních údajů.  %Implicitně pod \envname{TEXMFHOME}. %$
\item [TEXMFSYSCONFIG] Strom (site-wide) používaný nástroji \verb+texconfig-sys+, \verb+updmap-sys+  a \verb+fmtutil-sys+ na uložení modifikovaných konfiguračních údajů.
\item [TEXMFVAR] Strom (soukromý) používaný programy \verb+texconfig+, 
\verb+updmap+ a \verb+fmtutil+ na (cache) uložení runtime
údajů jako jsou soubory formátů a generované map-soubory.
 % Používá ho rovněž \ConTeXt\ Mk\acro{IV}.
 %Implicitně pod \envname{TEXMFHOME}. %$
\item [TEXMFSYSVAR] Strom (site-wide) používaný programy 
\verb+texconfig-sys+, \verb+updmap-sys+, \verb+fmtutil-sys+ 
a také \verb+tlmgr+, na (cache) uložení runtime
údajů jako jsou soubory formátů a generované map-soubory.
\item [TEXMFCACHE] Strom(y) používaný \ConTeXt{}extem Mk\acro{IV} a Lua\LaTeX{}em
na uložení (cache) runtime údajů; implicitně do \code{TEXMFSYSVAR}, nebo (pokud tento neumožňuje zápis) \code{TEXMFVAR}.

\end{ttdescription}


\noindent
Standardní struktura je:
\begin{description}
  \item[system-wide root] může obsáhnout vícenásobné vydání \TL{}:
  \begin{ttdescription}
    \item[2012] Předchozí vydání.
    \item[2013] Nynější vydání.
    \begin{ttdescription}
      \item [bin] ~
      \begin{ttdescription}
        \item [i386-linux] binárky systému \GNU/Linux
        \item [...]
        \item [universal-darwin] binárky systému \MacOSX
        \item [win32] binárky systému Windows
      \end{ttdescription}
			\item [texmf-dist\ \ ]      \envname{TEXMFDIST} a \envname{TEXMFMAIN}
      \item [texmf-var \ \ ]      \envname{TEXMFSYSVAR}, \envname{TEXMFCACHE}
      \item [texmf-config]        \envname{TEXMFSYSCONFIG}
    \end{ttdescription}
    \item [texmf-local] \envname{TEXMFLOCAL}, zamýšlený být zachován od vydání k~vydání. 
  \end{ttdescription}
  \item[domovský adresář uživatele] (\texttt{\$HOME} nebo
      \texttt{\%USERPROFILE\%})
    \begin{ttdescription}
      \item[.texlive2012] Soukromě generované a konfigurační údaje předchozího vydání.
      \item[.texlive2013] Soukromě generované a konfigurační údaje aktuálního vydání.
      \begin{ttdescription}
        \item [texmf-var\ \ \ ] \envname{TEXMFVAR}, \envname{TEXMFCACHE}
        \item [texmf-config] \envname{TEXMFCONFIG}
      \end{ttdescription}
    \item[texmf] \envname{TEXMFHOME} Osobní makra atd.
  \end{ttdescription}
\end{description}


\subsection{Rozšíření \protect\TeX{}u}
\label{sec:tex.extensions}

Samotný Knuthův původní \TeX{} je zmrazený, kromě ojedinělých oprav chyb.
Je v~\TL\ přítomen jako program \prog{tex} a tak to zůstane
v~dohledné budoucnosti. \TL{} obsahuje též několik rozšířených verzí \TeX{}u (známé také jako \TeX{}ovské stroje):

\begin{description}

\item [\eTeX] přidává množinu nových
příkazů (nazývaných \TeX{}ové primitivy).
\label{text:etex}
Nové příkazy se například týkají makroexpanze, načítání znaků,
tříd značek (marks), rozšířených ladicích možností
a rozšíření \TeXXeT{} pro obousměrnou sazbu. Implicitně
je \eTeX{} 100\% kompatibilní se standardním \TeX{}em.
Viz~\OnCD{texmf-dist/doc/etex/base/etex_man.pdf}. 
%B% \eTeX{} je nyní sázecím programem pro \LaTeX{} i pdf\LaTeX{}.

\item [pdf\TeX] vybudován na rozšířeních \eTeX{}u přidává podporu 
zápisu ve formátu \acro{PDF} stejně jako v~\dvi{} a 
četná rozšíření netýkající se výstupu. 
Toto je program používaný pro většinu formátů, 
například, \prog{etex}, \prog{latex},
\prog{pdflatex}. Jeho stránka je \url{http://www.pdftex.org/}. Viz 
návod \OnCD{texmf-dist/doc/pdftex/manual/pdftex-a.pdf}
%v~adresáři \OnCD{texmf/doc/pdftex/manual/} 
a \OnCD{texmf/doc/pdftex/manual/samplepdf/samplepdf.tex}
pro vzorové použití některých jeho vlastností. %v~adresáři 

\item [Lua\TeX] je označován za nástupce pdf\TeX/{}u, se kterým %by měl být 
je z~větší části (ale ne úplně) zpětně kompatibilní. 
Měl by se také stát funkční podmnožinou systému %nahradit 
Aleph, viz dále, ačkoli technická kompatibilita není zamýšlena. 
Zabudovaný interpret Lua (\url{http://www.lua.org/}) 
umožňuje elegantní řešení mnoha ožehavých 
\TeX ovských problémů. Volaný povelem \filename{texlua}, funguje 
jako samostatný interpret Lua, a jako takový je již použit
v~rámci \TL. Jeho stránka je \url{http://www.luatex.org/} a příručka je 
\OnCD{texmf-dist/doc/luatex/base/luatexref-t.pdf}.

\item [\XeTeX] přidává podporu vstupního kódování
Unicode a OpenType- a systémových fontů, implementovaných
použitím zejména knihoven třetích stran.  
Viz \url{http://tug.org/xetex}.

\item [\OMEGA\ (Omega)] je založena na Unicode.  
Umožňuje sázet v~téměř všech
světových jazycích zároveň. Dociluje toho tzv.
překladovými procesy (\OMEGA{} Translation Processes,
\acro{OTP}) pro realizaci složitých transformací na jakémkoliv vstupu. 
%Viz \OnCD{texmf/doc-dist/omega/base/doc-1.8.tex} (dokumentace však není zcela aktuální).
Omega už není součástí \TL{} jako samostatný program; poskytnutý je jenom Aleph:

\item [Aleph] kombinuje rozšíření \OMEGA\ a \eTeX.  
%Pro minimální dokumentaci 
Viz \OnCD{texmf-dist/doc/aleph/base}.
\end{description}


\subsection{Další za zmínku stojící programy na \protect\TeXLive}

Na \TL{} najdete několik často používaných programů:

\begin{cmddescription}

\item [bibtex, bibtex8] podpora práce se seznamem literatury.

\item [makeindex, xindy] vytváření rejstříku. Pro češtinu a slovenštinu
však potřebujete verzi programu s~názvem \texttt{csindex} (není zatím
součástí distribuce, je potřeba instalovat zvlášť).

\item [dvips] pro konverzi \dvi{} do \PS{}.

\item [xdvi] prohlížeč \dvi{} pro systém X~Window.

\item [dvilj] \dvi{} ovladač tiskáren HP Laser\-Jet.

%\item [dv2dt, dt2dv] pro konverzi \dvi{} do/z~ascii textu.

\item [dviconcat, dviselect] pro kopii a vkládání stránek
do/z \dvi{} souborů.

\item [dvipdfmx] konvertor \dvi{} do \acro{PDF}, alternativní
přístup vedle pdf\TeX{}u zmíněného výše.  
%Srovnej balíky \pkgname{ps4pdf} a \pkgname{pdftricks} pro další alternativy.

\item [psselect, psnup, \ldots] programy pro práci s~\PS{}em.

\item [pdfjam, pdfjoin, \ldots] pomůcky pro \acro{PDF}.

\item [context, mtxrun] Con\TeX{}t a \acro{PDF} procesor.

\item [htlatex, \ldots] \cmdname{tex4ht}: konvertor \AllTeX{} do \acro{HTML} (a
\acro{XML} a dalších formátů).

\end{cmddescription}

\htmlanchor{installation}
\section{Instalace}
\label{sec:install}

\subsection{Spuštění instalačního programu}
\label{sec:inst.start}

Pro začátek si obstarejte \TK{} \DVD{} nebo si stáhněte
síťový instalační program \TL{},
a najděte instalační skript: \filename{install-tl} pro Unix,
\filename{install-tl.bat} pro Windows.
Viz \url{http://tug.org/texlive/acquire.html}
pro více informací a jiné způsoby získání software. %softvéru.


\begin{description}
\item [Síťový instalátor:] stáhněte z~\CTAN{}u, 
z~adresáře \dirname{systems/texlive/tlnet}; url
\url{http://mirror.ctan.org/systems/texlive/tlnet}
vás automaticky přesměruje na blízký, aktuální mirror.  
Můžete získat \filename{install-tl.zip}, který může
být použit pod Unixem a Windows nebo jenom pro Unix
podstatně menší \filename{install-unx.tar.gz}.
Po rozbalení se \filename{install-tl} a
\filename{install-tl.bat} objeví v~podadresáři \dirname{install-tl}.

\item [\DVD{} \TeX{} kolekce:] vejděte do podadresáře \DVD{} \dirname{texlive}. 
Pod Windows se instalátor normálně spustí %by se instalátor měl spustit 
automaticky po vložení \DVD.  \DVD\ můžete získat, když se stanete členem 
skupiny uživatelů \TeX u (vřele doporučujemei \CSTUG,
\url{http://tug.org/usergroups.html}), nebo si ho zvlášť zakoupíte
(\url{http://tug.org/store}), anebo si vypálíte svoje vlastní z~\ISO\
obrazu. %(\url{http://tug.org/texlive/acquire.html}).
Ve většině systémů můžete \ISO\ namontovat přímo. 
Jestliže máte po instalaci z \DVD\ nebo \ISO{} 
zájem o pokračující aktualizace z~Internetu, 
nahlédněte, prosím, do oddílu \ref{sec:dvd-install-net-updates}.
\end{description}

Nezávisle na zdroji se spouští tentýž instalátor. Nejvíce 
viditelný rozdíl mezi dvěma možnostmi je ten, že po skončení
instalace z~Internetu získáte balíky, které jsou v~současné 
době k~dispozici.  To je v~protikladu k~\DVD\ a 
\ISO\ obrazům, které se mezi významnějšími vydáními neaktualizují.

\noindent
Následující oddíly vysvětlují spuštění instalátoru podrobněji.

\subsubsection{Unix}

Dále \texttt{>} označuje výzvu (prompt shellu); vstup 
uživatele je \Ucom{\texttt{zvýrazněn}}.
%terminálu je :
Skript \filename{install-tl} je Perlovský skript. Nejjednodušší způsob jeho 
spuštění v~unixovém systému je následující:
\begin{alltt}
> \Ucom{cd /path/to/installer}
> \Ucom{perl install-tl}
\end{alltt}
(Nebo můžete vyvolat \Ucom{perl /path/to/installer/install-tl}, nebo
\Ucom{./install-tl} když je spustitelný, atd.; nechceme opakovat všechny tyto variace.)
Možná zvětšíte okno terminálu tak, aby ukazovalo celou 
obrazovku textového instalátora (obr.~\ref{fig:textmain}).

%To install in expert \GUI\ mode (figure~\ref{fig:gui-main}), you'll
%need the \dirname{Perl/TK} module 
%compiled with \acro{XFT} support,
%which is generally the case with \GNU/Linux, but not necessarily other
%systems.  Given that, you can run:
K~instalaci v~pokročilém režimu \GUI\ (obr.~\ref{fig:guimain}); 
budete potřebovat modul \dirname{Perl::TK} zkompilovaný 
s~podporou \acro{XFT}, která je obvyklá v~případě systému  
\GNU/Linux, ale často není v~jiných systémech.
Pak můžete spustit:
\begin{alltt}
> \Ucom{perl install-tl -gui}
\end{alltt}

Úplný seznam různých voleb získáte povelem:
\begin{alltt}
> \Ucom{perl install-tl -help}
\end{alltt}

\textbf{Varování o oprávněních Unixu:} Vaše nastavení \code{umask} v~čase instalace 
bude respektováno instalačním programem \TL{}.  Proto, když chcete, aby byla vaše 
instalace použitelná i jinými uživateli než vámi, ujistěte se, že jsou vaše
nastavení dostatečně tolerantní, například, \code{umask
002}.  Další informace o nastavení \code{umask}, hledejte v~dokumentaci k~vašemu systému.

\textbf{Zvláštní vysvětlivky pro Cygwin:} Na rozdíl od jiných 
unixových systémů, Cygwin implicitně
neobsahuje všechny nezbytné programy, které instalátor \TL{} potřebuje. 
Viz sekci~\ref{sec:cygwin}.

\subsubsection{MacOSX}

Jak již bylo zmíněno v~sekci~\ref{sec:tlcoll.dists}, pro \MacOSX je 
připravena samostatná distribuce, nazvaná 
Mac\TeX\ (\url{http://tug.org/mactex}).
Doporučujeme použít původní instalační program 
Mac\TeX\ u namísto instalátoru \TL\
pod \MacOSX, protože původní (nativní) instalátor provede  
několik nastavení specifických pro Mac, zejména umožňuje 
snadné přepínání mezi různými distribucemi \TeX u pro \MacOSX\ 
(Mac\TeX, %gw\TeX, 
Fink, MacPorts, \ldots) používající takzvanou datovou strukturu \TeX{}Dist.

Mac\TeX\ je silně založen na \TL, a hlavní \TeX ovská stromová 
struktura a binárky jsou přesně stejné. Přidává několik dalších adresářů 
s~dokumentací a aplikacemi specifickými pro Mac.

\subsubsection{Windows}

Jestliže používáte síťový instalátor, nebo instalační 
program \DVD\ se nespustí automaticky, klikněte 
dvakrát na soubor \filename{install-tl.bat}. 
Pro více voleb pro úpravy, např. výběr určité
kolekce balíků, spusťte namísto něho 
\filename{install-tl-advanced.bat}.

Můžete také spustit instalační program z~příkazového řádku.  
Dále \texttt{>} označuje prompt shellu; 
vstup uživatele je \Ucom{\texttt{polotučný}}. 
Pokud jste v~adresáři instalačního programu, jenom spusťte:
\begin{alltt}
> \Ucom{install-tl}
\end{alltt}

Můžete to také vyvolat zadáním absolutní cesty, jako například:
\begin{alltt}
> \Ucom{D:\bs{}texlive\bs{}install-tl}
\end{alltt}
pro \TKCS\ \DVD, za předpokladu, že \dirname{D:} je optický disk.
Obr.~\ref{fig:wizard-w32} zobrazuje průvodcovský 
instalátor, který je pro Windows implicitní.

Pro instalaci v~textovém režimu použijte:
\begin{alltt}
> \Ucom{install-tl -no-gui}
\end{alltt}

Pro úplný seznam různých voleb zadejte:
\begin{alltt}
> \Ucom{install-tl -help}
\end{alltt}

\begin{figure}[tb]
\begin{boxedverbatim}
Installing TeX Live 2013 from: ...
Platform: i386-linux => 'Intel x86 with GNU/Linux'
Distribution: inst (compressed)
...
 Detected platform: Intel x86 with GNU/Linux

 <B> binary platforms: 1 out of 21

 <S> set installation scheme (scheme-full)

 <C> customizing installation collections
     43 collections out of 45, disk space required: 3909 MB

 <D> directories:
   TEXDIR (the main TeX directory):
     /usr/local/texlive/2013
   ...

 <O> options:
   [ ] use letter size instead of A4 by default
   ...
 
 <V> set up for portable installation
 
Actions:

 <I> start installation to hard disk
 <H> help
 <Q> quit
\end{boxedverbatim}
\caption{Hlavní obrazovka  textového instalačního programu (\GNU/Linux)}\label{fig:textmain}
\end{figure}

%\begin{figure}[tb]
%\begin{boxedverbatim}
%Instalace TeX Live 2009 z: ...
%Platforma: i386-linux => 'Intel x86 with GNU/Linux'
%Distribuce: live (uncompressed)
%...
% Zjištěná platforma: Intel x86 with GNU/Linux
%
% <B> binární systémy: 1 out of 14
%
% <S> Instalační schéma (scheme-full)
%     83 kolekcí z 84, požadovaný prostor na disku: 1882 MB
%
% Přizpůsobení instalační schémy:
%   <C> standardní kolekce
%   <L> jazykové kolekce
%
% <D> adresáře:
%   TEXDIR (hlavní adresář TeXu):
%     /usr/local/texlive/2009
%   TEXMFLOCAL (adresář pro umístění lokálních souborů):
%     /usr/local/texlive/texmf-local
%   TEXMFSYSVAR (aresář pro měnící se a automaticky generované údaje):
%     /usr/local/texlive/2009/texmf-var
%   TEXMFSYSCONFIG (adresář pro lokální konfiguraci):
%     /usr/local/texlive/2009/texmf-config
%   TEXMFHOME (adresář pro uživatelské soubory):
%     ~/texmf
%
% <O> volby:
%   [ ] imlicitně použít výchozí velikost papíru letter místo A4
%   [X] vytvořit všechny formáty
%   [X] nainstaluj strom dokumentace maker/fontů
%   [X] nainstaluj strom zdrojových souborů maker/fontů
%   [ ] vytvořit symbolické odkazy na standardní adresáře
%
% <V> nastavení pro spouštění z DVD
%
%Další činnosti:
% <I> začít instalaci na pevný disk
% <H> pomoc
% <Q> ukončit
%\end{boxedverbatim}
%\caption{Hlavní obrazovka  textového instalačního programu (\GNU/Linux)}\label{fig:textmaincs}
%\end{figure}

\begin{figure}[tb]
\tlpng{install-lnx-main}{\linewidth}
\caption{Obrazovka pokročilého \GUI{} instalátora (\GNU/Linux)}\label{fig:guimain}
\end{figure}

\begin{figure}[tb]
\tlpng{wizard-w32}{\linewidth}
\caption{Průvodcovská obrazovka instalátora (Windows)}\label{fig:wizard-w32}
\end{figure}

\htmlanchor{cygwin}
\subsubsection{Cygwin}
\label{sec:cygwin}

Před začátkem instalace použijte program Cygwinu 
\filename{setup.exe} k~instalaci programů 
\filename{perl} a \filename{wget} pokud jste tak ještě neudělali.  
Doporučené jsou následující doplňkové balíky:
\begin{itemize*}
\item \filename{fontconfig} [potřebný pro \XeTeX a Lua\TeX]
\item \filename{ghostscript} [potřebný pro různé pomůcky]
\item \filename{libXaw7} [potřebný pro \code{xdvi}]
\item \filename{ncurses} [umožní příkaz 
      \code{clear} používaný instalátorem]
\end{itemize*}

\subsubsection{Textový instalační program}

Obrázek~\ref{fig:textmain} ukazuje základní obrazovku textového režimu pod Unixem.
Pro Unix je textový instalační program nastaven implicitně.

Je to instalátor jenom s~příkazovým řádkem; vůbec nemá  kurzorovou podporu.  
Například, nemůžete se pohybovat v~zatrhávacích rámečcích nebo vstupních polích. 
Jenom napíšete něco (s~rozlišováním velikosti písma) na příkazovém řádku a 
stlačíte klávesu Enter, poté se celá obrazovka přepíše s~přizpůsobeným obsahem.

Rozhraní textového instalátoru je tak primitivní z~prostého důvodu: je
navržené tak, aby se dalo spustit na tolika platformách jak je to jen
možné, dokonce i~v~Perlu.
% (pro Windows je zařazena podmožina Perlu).

\subsubsection{Grafický instalační program pro zkušené}

Obrázek~\ref{fig:guimain} ukazuje grafický instalátor pro 
znalce pod \GNU/Linux.  Kromě toho, že využívá tlačítka 
a nabídky, se tento instalátor velmi neliší od textového. 
% (obr.~\ref{fig:textmain}). 

Tento režim může být vyvolán explicitně pomocí
\begin{alltt}
> \Ucom{install-tl -gui=perltk}
\end{alltt}


\subsubsection{Jednoduchý průvodce instalací}

Pod Windows je implicitně nastaveno spuštění nejjednoduššího 
instalačního způsobu, který můžeme doporučit, 
nazvaného \uv{průvodce} instalací (obr.~\ref{fig:wizard-w32}). Nainstaluje 
všechno a nezadává skoro žádné otázky. Pokud si 
chcete vše nastavení upravit, musíte spustit některý 
z~dalších instalátorů.

Tento režim může být vyvolán explicitně povelem
\begin{alltt}
> \Ucom{install-tl -gui=wizard}
\end{alltt}

\subsection{Spuštění instalačního programu}
\label{sec:runinstall}

Instalátor je zamýšlený jako co nejvíce samovysvětlující. 
Nicméně následuje několik poznámek o jednotlivých volbách 
a dílčích nabídkách:

\subsubsection{Nabídka binárních systémů (pouze Unix)}
\label{sec:binary}

\begin{figure}[tb]
\begin{boxedverbatim}
Available platforms:
===============================================================================
   a [ ] alpha-linux      DEC Alpha with GNU/Linux
   b [ ] amd64-freebsd    x86_64 with FreeBSD
   c [ ] amd64-kfreebsd   x86_64 with GNU/kFreeBSD
   d [ ] amd64-netbsd     x86_64 with NetBSD
   e [ ] armel-linux      ARM with GNU/Linux
   f [ ] armhf-linux      ARMhf with GNU/Linux
   g [ ] i386-cygwin      Intel x86 with Cygwin
   h [ ] i386-freebsd     Intel x86 with FreeBSD
   i [ ] i386-kfreebsd    Intel x86 with GNU/kFreeBSD
   j [ ] i386-linux       Intel x86 with GNU/Linux
   k [ ] i386-netbsd      Intel x86 with NetBSD
   l [ ] i386-solaris     Intel x86 with Solaris
   m [ ] mips-irix        SGI IRIX
   o [ ] mipsel-linux     mipsel with Linux
   p [ ] powerpc-linux    PowerPC with GNU/Linux
   s [ ] sparc-solaris    Sparc with Solaris
   t [ ] universal-darwin universal binaries for MacOSX/Darwin
   u [ ] win32            Windows
   v [ ] x86_64-darwin    x86_64 with MacOSX/Darwin
   w [ ] x86_64-linux     x86_64 with GNU/Linux
   x [ ] x86_64-solaris   x86_64 with Solaris
\end{boxedverbatim}
\caption{Nabídka binárek}\label{fig:bin_text}
\end{figure}

Obrázek~\ref{fig:bin_text} ukazuje nabídku binárek textového
režimu. Standardně budou nainstalovány jenom binárky 
vaší aktuální platformy. Z~této nabídky si rovněž můžete
vybrat instalaci binárek pro jiné platformy. Toto 
může být užitečné, pokud sdílíte \TeX ovský strom
v~síti heterogenních strojů, nebo na systému
s~dvojitým zaváděcím procesem.


\subsubsection{Volba obsahu instalace}
\label{sec:components}

\begin{figure}[tbh]
\begin{boxedverbatim}
Select a scheme:
====================================================================
 a [X] full scheme (everything)
 b [ ] medium scheme (small + more packages and languages)
 c [ ] small scheme (basic + xetex, metapost, a few languages)
 d [ ] basic scheme (plain and latex)
 e [ ] minimal scheme (plain only)
 f [ ] ConTeXt scheme
 g [ ] GUST TeX Live scheme
 h [ ] teTeX scheme (more than medium, but nowhere near full)
 i [ ] XML scheme
 j [ ] custom selection of collections
\end{boxedverbatim}
\caption{Nabídka schémat}\label{fig:schemetext}
\end{figure}

Obrázek~\ref{fig:schemetext} ukazuje nabídku schémat \TL; tady
vybíráte \uv{schéma}, což je souhrn kolekcí balíků.
Předvolené schéma \optname{full} nainstaluje vše, 
co je k~dispozici. To doporučujeme, avšak
můžete také zvolit schéma \optname{basic} pro malý systém,
\optname{minimal} pro účely testování, a schéma \optname{medium} nebo
\optname{teTeX} pro získání něčeho mezi tím.  K~dispozici jsou také různá
specializovaná schémata a schémata specifická pro některé země.

\begin{figure}[tb]
\centering \tlpng{stdcoll}{.7\linewidth}
\caption{Nabídka kolekcí}\label{fig:collections.gui}
\end{figure}

Svůj výběr schématu můžete upřesnit pomocí nabídky `collections' 
(obrázek~\ref{fig:collections.gui}, ukázané pro změnu v~režimu \GUI).

Kolekce jsou o jednu úroveň podrobnější než schémata\Dash v~podstatě,
schéma je tvořeno několika kolekcemi, kolekci tvoří jeden nebo více
balíků, a balík (nejnižší úroveň seskupování v~\TL) obsahuje vlastní
soubory \TeX ovských maker, soubory fontů, atd. 

Pokud chcete získat větší kontrolu než jakou poskytuje nabídka kolekcí, 
po instalaci můžete použít program \TeX\ Live Manager (\prog{tlmgr}) 
(viz sekci~\ref{sec:tlmgr}); jeho použitím můžete řídit 
instalaci na úrovni balíků.  

\subsubsection{Adresáře}
\label{sec:directories}

Standardní uspořádání je popsáno v~sekci~\ref{sec:texmftrees},
\p.\pageref{sec:texmftrees}. 

Standardní umístění adresáře \dirname{TEXDIR} je
\dirname{/usr/local/texlive/2013} pro Unix
a |%SystemDrive%\texlive\2013| pod Windows.


Hlavní důvod pro změnu této předvolby je nedostatek práv
na zápis pro standardní umístění.
Nemusíte být zrovna rootem nebo administrátorem, když 
instalujete \TL, ale potřebujete oprávnění na zápis do cílového adresáře.

Rozumnou alternativou je adresář uvnitř vašeho domovského
adresáře, zvlášť když chcete být výhradním uživatelem. 
Na naznačení tohoto použijte `|~|', jako například `|~/texlive/2013|'.

Doporučujeme do názvu začlenit rok, co umožní zachování 
různých vydání \TL{} vedle sebe.  (Můžete chtít vytvořit 
název nezávislý na verzi, například 
\dirname{/usr/local/texlive-cur} pomocí symbolického odkazu, 
který může být později přepsán po přezkoušení nového vydání.)

Změna \dirname{TEXDIR} v~instalačním programu vyvolá také změny 
\dirname{TEXMFLOCAL}, \dirname{TEXMFSYSVAR} a
\dirname{TEXMFSYSCONFIG}.

\dirname{TEXMFHOME} je doporučené umístění osobních souborů maker nebo balíků.  Předvolená hodnota je |~/texmf|. 
Na rozdíl od \dirname{TEXDIR}, je nyní |~| uchována v~nově vytvořených konfiguračních souborech, 
protože to užitečně odkazuje na domovský adresář kteréhokoliv použivatele \TeX u. 
Expanduje se na \dirname{$HOME} pod Unixem a \verb|%USERPROFILE%| pod Windows.
Zvláštní přebytečná poznámka: \envname{TEXMFHOME}, jako všechny stromy, musí být uspořádaný v~souladu s~\TDS, jinak nemusí být soubory k~nalezení.


\dirname{TEXMFVAR} je umístění pro uložení většiny  
generovaných dočasných dat specifických pro každého uživatele. 
% is the location for storing most cached runtime data specific to each user, 
\dirname{TEXMFCACHE} je název proměnné, která se používá na tento účel 
Lua\LaTeX{}em a \ConTeXt{}em 
Mk\acro{IV} (viz oddíl~\ref{sec:context_mkiv},
na straně~\pageref{sec:context_mkiv}); její implicitní hodnota je 
\dirname{TEXMFSYSVAR}, nebo (pokud tato neumožňuje zápis) \dirname{TEXMFVAR}.


\subsubsection{Volby}
\label{sec:options}

\begin{figure}[tbh]
\begin{boxedverbatim}
Options setup:
===============================================================================
 <P> use letter size instead of A4 by default: [ ]
 <E> execution of restricted list of programs: [X]
 <F> create format files:                      [X]
 <D> install font/macro doc tree:              [X]
 <S> install font/macro source tree:           [X]
 <L> create symlinks in standard directories:  [ ]
            binaries to:
            manpages to:
                info to:
 <Y> after installation, get package updates from CTAN: [X]								
\end{boxedverbatim}
\caption{Nabídka voleb (Unix)}\label{fig:optionstext}
\end{figure}

Obrázek~\ref{fig:optionstext} ukazuje nabídku voleb textového režimu.
Další informace o~každé volbě:

\begin{description}
\item[use letter size instead of A4 by default:] Výběr standardní velikosti papíru.  
Jednotlivé dokumenty mohou a měly by deklarovat zvláštní 
rozměr papíru, pokud je to žádoucí.

\item[execution of restricted list of programs:] 
Od \TL\ 2010 je implicitně povoleno vykonávání
několika externích programů. Velmi neúplný seznam 
povolených programů je uveden v~souboru \filename{texmf.cnf}.
Pro další podrobnosti viz novinky 2010 (oddíl~\ref{sec:2010news}).

\item[create format files:] Přestože si vytvoření nepotřebných formátů
vyžaduje čas a diskový prostor pro uložení, nicméně doporučujeme nechat
tuto volbu vyznačenou: když ji nevyznačíte, budou formátové soubory
vytvořené v~osobních stromech \dirname{TEXMFVAR} uživatelů, když budou
zapotřebí. Na tomto místě nebudou automaticky aktualizované, když se budou
například obnovovat binárky nebo vzory dělení v~instalaci a tudíž můžete
skončit s~nekompatibilními soubory formátů.

\item[install font/macro \ldots\ tree:] Tyto volby vám umožní přeskočit 
stahování/instalci dokumentace a zdrojových souborů ve většine balíků. Nedoporučuje se.

\item[create symlinks in standard directories]: 
Tato volba (pouze Unix) obchází potřebu změny proměnných prostředí. Bez této 
volby je obvykle potřebné přidat adresáře \TL{} do proměnných
\envname{PATH}, \envname{MANPATH} a \envname{INFOPATH}. 
Budete muset přidělit práva na zápis cílovým adresářům. 
Důrazně doporučujeme \emph{ne}přepsat \TeX ovský systém, 
který přišel s~vaším systémem s~touto volbou. Toto je v~první 
řadě určeno pro zpřístupnění systému \TeX\ pomocí adresářů, 
které již uživatelé znají, jako například \dirname{/usr/local/bin}, 
které neobsahují žádné \TeX ovské soubory.

\item[after installation \ldots\ \CTAN:] Pro instalaci z~\DVD je
  tato volba implicitně umožněna, protože použivatel obvykle chce uskutečnit
	následné aktualizace balíků z~prostoru \CTAN{}u, který je průběžně 
	aktualizován po celý rok. Jedniný důvod pro její potlačení 
	přicházející v~úvahu je pokud instalujete jenom část z~\DVD\ a plánujete
	rozšírit instalaci později. V~každém případě, úložiště balíka pro
	instalátor a pro poinstalační aktualizace můžou být nastaveny nezávisle
	podle potřeby; viz oddíl~\ref{sec:location} a oddíl~\ref{sec:dvd-install-net-updates}.

\end{description}

Když jsou všechna nastavení podle vašeho vkusu, můžete napsat
`I' a spustit instalační proces. Po dokončení přeskočte na
sekci~\ref{sec:postinstall}, kde se dozvíte, co se případně
má udělat závěrem.


\subsection{Volby příkazového řádku pro install-tl}
\label{sec:cmdline}

K~zobrazení voleb příkazového řádku napište
\begin{alltt}
> \Ucom{install-tl -help}
\end{alltt}
K~uvedení názvu volby mohou být použity |-| nebo také |--|.
Následují nejběžnější volby:

\begin{ttdescription}
\item[-gui] Podle možností použijte \GUI{} instalátor. Toto si vyžaduje modul
  Perl/Tk (\url{http://tug.org/texlive/distro.html#perltk});   
  skompilovaný s~podporou \acro{XFT};
  pokud Perl/Tk není k~dispozici, pokračuje instalace v~textovém režimu.
\item[-no-gui] Vynutí si použití instalátoru v~textovém režimu, 
  dokonce i pod Windows.
%; můžete to potřebovat, pokud chcete spustit instalaci s~volbou `from \DVD', poněvadž tato
%  není k~dispozici v~režimu \GUI{}.

\item[-lang {\sl LL}] Specify the installer interface
  language as a standard (usually two-letter) code.  The installer tries
  to automatically determine the right language but if it fails, or if
  the right language is not available, then it uses English as a
  fallback.  Run \verb|install-tl --help| to get the list of available
  languages.


\item[-lang {\sl LL}] Specifikuje jazyk instalačního rozhraní jako 
jeho standardní (obvykle dvoupísmenový) kód. Instalátor se pokusí 
automaticky určit správný jazyk, ale když zlyhá, nebo správný jazyk není
k dispozici, použije angličtinu jako nouzové řešení. 
Pro získání seznamu všech podporovaných jazyků spusťte  \verb|install-tl --help|.

\item[-portable] Instalace pro přenosné použití, například na klíč \USB{}.
  Dá se zvolit rovněž v~textovém instalátoru pomocí příkazu \code{V}
  a z~instalátoru \GUI{}.  Viz oddíl~\ref{sec:portable-tl}.

\item[-profile {\sl soubor}] Načtěte instalační profilový 
  soubor a proveďte instalaci bez interakce s~uživatelem.
  Instalační program vždycky uloží soubor
  \filename{texlive.profile} do podadresáře \dirname{tlpkg} vaší instalace.  
  Tento soubor může být zadán jako argument například pro znovuvytvoření
  identické instalace na jiném systému. Nebo můžete  
  použít uživatelský profil, který nejjednodušeji 
  vytvoříte změnou hodnot vygenerovaného
  souboru, nebo odstartováním s~prázdným souborem, 
  který převezme všechny předvolby.

\item [-repository {\sl soubor-nebo-adresář}] Určuje 
  repositář balíků, z~kterého se má instalovat; viz následující oddíl.
	\htmlanchor{opt-in-place}

\item[-in-place] (Dokumentováno pouze pro úplnost: nepoužívejte jí, pokud
  si nejste jisti, co déláte.) Pokud již máte rsync, svn,
  nebo jinou kopii \TL{} (viz
  \url{http://tug.org/texlive/acquire-mirror.html}) tehdy tato volba
	použije to, co jste dostali tak, jako to je a vykoná pouze nevyhnutnou
	post-instalaci. Upozorňujeme, že soubor \filename{tlpkg/texlive.tlpdb}
  může být přepsán; jeho uložení ostává na vaší odpovědnosti. Také odstranění 
	balíku se musí vykonat ručně. Tato volba nemůže být zapnuta pomocou 
	rozhraní instalátoru.

	
\end{ttdescription}

\subsubsection{Volba \optname{-repository}}
\label{sec:location}

Implicitní síťový repositář balíků je zrcadlo CTAN zvolené automaticky použitím
\url{http://mirror.ctan.org}.

Pokud to chcete přepsat, může být hodnotou umístění 
adresa url s~\texttt{ftp:}, \texttt{http:} nebo 
\texttt{file:/} na začátku, nebo jednoduchá cesta k~adresáři.  
(Při zadání umístění \texttt{http:}\ nebo \texttt{ftp:}\ 
jsou koncové znaky `\texttt{/}' a/nebo koncová složka
 `\texttt{/tlpkg}' ignorovány.)

Ku příkladu můžete zvolit určité zrcadlo \CTAN\ něčím 
jako: \url{http://ctan.example.org/tex-archive/systems/texlive/tlnet/},
s~nahrazením |ctan.example.org/tex-archive| skutečným 
hostitelským jménem (hostname) a jeho konkrétní kořenovou 
cestou k~\CTAN\ (jako třeba |ftp.cstug.cz/pub/CTAN|).   
Seznam zrcadel \CTAN\ je udržován na \url{http://ctan.org/mirrors}.

Pokud je zadaný argument lokální (buď cesta nebo \texttt{file:/} url),
jsou použity komprimované soubory v~podadresáři \dirname{archive}
cesty repositáře (i kdyby byly rovněž k~dispozici nekomprimované soubory).

\subsection{Poinstalační činnosti}
\label{sec:postinstall}

Po instalaci se mohou hodit některé další úpravy.

%\subsubsection{Windows}

%Avšak pod Windows se instalační program o~vše postará.

%\subsubsection{Pokud byly vytvořeny symbolické odkazy}

%Pokud jste zvolili vytvoření symbolických odkazů v~standardních adresářích (zmíněných v~sekci~\ref{sec:options}), pak není potřeba editovat proměnné prostředí.


\subsubsection{Proměnné prostředí pro Unix}
\label{sec:env}

Pokud se rozhodnete vytvořit symbolické odkazy v~standardních adresářích
(popsaných v~oddíle~\ref{sec:options}), pak není nutná editace proměnných
prostředí.  Jinak v~systémech Unix musí být adresář binárek pro vaší platformu
přidán k~prohledávaným cestám.  (Ve Windows se o to postará instalátor.)

%Adresář binárek pro vaši platformu musí být přidán k~vyhledávacím cestám. 
Každá podporovaná platforma má svůj vlastní podadresář 
pod \dirname{TEXDIR/bin}. 
Seznam podadresářů a odpovídajících platforem je na 
obrázku~\ref{fig:bin_text}.

Nepovinně můžete rovněž přidat dokumentační manuálové
stránky (man pages) a adresáře Info k~jejich 
příslušejícím vyhledávacím cestám, když chcete, 
aby je našly systémové nástroje.
Dokumentační stránky můžou být automaticky
nalezeny po přidání do proměnné \envname{PATH}.

Například pro Bourne-kompatibilní shell, jako je 
\prog{bash} a používaný Intel x86
GNU/Linux se standardním nastavením adresářů, může 
být vhodné editovat soubor \filename{$HOME/.profile}.

\begin{sverbatim}
PATH=/usr/local/texlive/2013/bin/i386-linux:$PATH; export PATH
MANPATH=/usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/man:$MANPATH; export MANPATH
INFOPATH=/usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/info:$INFOPATH; export INFOPATH
\end{sverbatim}

Pro \prog{csh} nebo \prog{tcsh} je editovaný soubor 
typicky \filename{$HOME/.cshrc} a
řádky k~přidání můžou vypadat jako:
\begin{sverbatim}
setenv PATH /usr/local/texlive/2013/bin/i386-linux:$PATH
setenv MANPATH /usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/man:$MANPATH
setenv INFOPATH /usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/info:$INFOPATH
\end{sverbatim}

Pokud již máte nastavení někde ve vašich \uv{dot} souborech, 
adresáře \TL\ by měli, přirozeně, jednoduše přiměřeně s~nimi splynout.

\subsubsection{Proměnné prostředí: globální konfigurace}
\label{sec:envglobal}
Volba, zda učinit tyto změny globálně, anebo pro uživatele právě
přidaného do systému, je na vás; existuje příliš mnoho variací mezi
systémy, kde a jak se tato nastavení provádějí.
Naše dvě rady jsou: 1)~můžete chtít vyhledat soubor
\filename{/etc/manpath.config} a pokud existuje, přidejte řádky jako

\begin{sverbatim}
MANPATH_MAP /usr/local/texlive/2013/bin/i386-linux \
            /usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/man
\end{sverbatim}

A za 2)~vyhledejte soubor \filename{/etc/environment},
který může definovat vyhledávací cestu a další standardní 
proměnné prostředí.

V~každém (Unixovém) adresáři binárek vytváříme také symbolický 
odkaz na adresář \dirname{texmf-dist/doc/man} s~názvem \code{man}.
Některé programy \code{man}, jako například standardní
\MacOSX\ \code{man}, ho automaticky najdou, co odstraňuje
potřebu jakéhokoliv nastavování dokumentačních stránek.

\subsubsection{Internetovské aktualizace po instalaci z~\DVD}
\label{sec:dvd-install-net-updates}

Pokud jste instalovali \TL\ z~\DVD\ a později si přejete
získat aktualizace z~Internetu, budete potřebovat spuštění
tohoto povelu---\emph{poté} co jste aktualizovali vaši
vyhledávací cestu (jako to bylo popsané v~předcházejícím oddíle):

\begin{alltt}
> \Ucom{tlmgr option repository http://mirror.ctan.org/systems/texlive/tlnet}
\end{alltt}

Toto řekne programu \cmdname{tlmgr} aby pro následující
aktualizace použil nejbližší zrcadlo \CTAN{}u.
To je implicitně uděláno při instalaci z~\DVD pomocí volby popsané
v~sekci~\ref{sec:options}. 

Pokud se vyskytnou problémy s~automatickým výběrem zrcadla, 
můžete deklarovat konkrétní zrcadlo \CTAN{}u ze seznamu na stránce
\url{http://ctan.org/mirrors}.  Použijte přesnou cestu k~podadresáři 
\dirname{tlnet} tohoto zrcadla, jak jsme uvedli výše.

\htmlanchor{xetexfontconfig}  % keep historical anchor working
\htmlanchor{sysfontconfig}
\subsubsection{Systémová konfigurace fontů pro \XeTeX\ a Lua\TeX}
\label{sec:font-conf-sys}

\XeTeX\ a Lua\TeX\ mohou používat jakýkoli font instalován 
v~systému, nejenom ty, které se nachází
v~\TeX{}ovských stromech. Provádí to prostřednictvím 
podobných, ale ne identických metod.

Pod Windows jsou fonty dodané s~\TL\ automaticky dostupné pro \XeTeX.
Pokud máte na unixovém systému nainstalován balík \filename{xetex}, 
potřebujete dokonfigurovat váš systém chcete-li, %TODO 
aby byl \XeTeX\ schopen najít fonty dodané s~\TL\ 
prostřednictvím vyhledávání systémových jmen a nejen souborů.  

Pro usnadnění, když se instaluje balík \pkgname{xetex} 
(buď ve výchozí instalaci nebo později), 
se vytváří potřebný konfigurační soubor 
\filename{TEXMFSYSVAR/fonts/conf/texlive-fontconfig.conf}.

Pro nastavení fontů \TL{} pro použití v~rámci 
celého systému (za předpokladu, že máte odpovídající oprávnění), 
postupujte následovně:
\begin{enumerate*}
\item Zkopírujte soubor \filename{texlive-fontconfig.conf} do adresáře
\dirname{/etc/fonts/conf.d/09-texlive.conf}.
\item Spusťte \Ucom{fc-cache -fsv}.
\end{enumerate*}
Pokud nemáte postačující práva k~provedení výše popsaných kroků,
neboli jednoduše chcete učinit fonty \TL{} dosažitelnými pro vás jako 
samostatného uživatele, můžete učinit následující:
\begin{enumerate*}
\item Zkopírujte soubor \filename{texlive-fontconfig.conf} do
  \filename{~/.fonts.conf}, kde \filename{~} označuje váš 
  domovský adresář.
\item Spusťte \Ucom{fc-cache -fv}.
\end{enumerate*}

Pokud chcete uvidět jména všech systémových fontů, můžete 
spustit příkaz \code{fc-list}.  
Zaklínadlo \code{fc-list : family style file spacing} 
(všechny argumenty jsou písmenkové řetězce) 
ukáže obecně zajímavou informaci.


\subsubsection{\ConTeXt{} Mark IV}
\label{sec:context_mkiv}

`Starý' \ConTeXt{} (Mark \acro{II}) a `nový' \ConTeXt{}
(Mark \acro{IV}) by měly po instalaci \TL{} fungovat bez dalších zásahů
a neměly by vyžadovat zvláštní pozornost, pokud budete k~aktualizacím 
používat \verb+tlmgr+.

Nicméně, protože \ConTeXt{} Mk\acro{IV} nepoužívá knihovnu kpathsea, 
nějaké nastavení bude požadováno vždycky, když budete instalovat nové 
soubory ručně (bez použití \verb+tlmgr+). Po ukončení takové instalace 
musí každý uživatel Mk\acro{IV} spustit:
\begin{sverbatim}
context --generate
\end{sverbatim}
pro obnovení diskových cache údajů \ConTeXt{}u.
Výslední soubory jsou uloženy do \code{TEXMFCACHE},
kterého přednastavená hodnota v~\TL\ je \verb+TEXMSYSVAR;TEXMFVAR+. 

\ConTeXt\ Mk\acro{IV} bude číst ze všech cest uvedených 
v~\verb+TEXMFCACHE+ a zapisovat do první zapisovatelné cesty. 
Při čtení v~případě duplicitních údajů v~paměti cache získá
přednost poslední nalezený prvek.

Pro další informace viz
\url{http://wiki.contextgarden.net/Running_Mark_IV}.
% a\url{http://wiki.contextgarden.net/TeX_Live_2010}.

\subsubsection{Začleňování lokálních a osobních maker}
\label{sec:local_personal_macros}

Toto je již implicitně zmíněno v~sekci~\ref{sec:texmftrees}:
adresář \dirname{TEXMFLOCAL} (standardně 
\dirname{/usr/local/texlive/texmf-local} nebo
\verb|%SystemDrive%\texlive\texmf-local| pod Windows)
je určen pro rozsáhlé systémové % system-wide 
lokální fonty a makra; a adresář
\dirname{TEXMFHOME} (standardně \dirname{$HOME/texmf} nebo
\verb|%USERPROFILE%\texmf|), je pro osobní fonty a makra.
Pro oba stromy musí být soubory umístěné v~patřičných 
podadresářích \TDS\ (\TeX\ Directory Structure);
viz \url{http://tug.org/tds} nebo nahlédni do souboru
\filename{texmf-dist/web2c/texmf.cnf}. Například, \LaTeX{}ovský 
styl, třída nebo makrobalík by měl být umístěn
 v~\dirname{TEXMFLOCAL/tex/latex} nebo
\dirname{TEXMFHOME/tex/latex}, nebo v~jejich podadresářích.

\dirname{TEXMFLOCAL} vyžaduje aktuální databázi jmen souborů, jinak
nebudou soubory nalezeny.
Můžete ji obnovit povelem \cmdname{mktexlsr} nebo použít tlačítko
`Reinit file database' na konfigurační záložce programu
\TeX\ Live Manager v~režimu \GUI.

Standardně je každá z~těchto proměnných definována jako 
samostatný adresář, jak je ukázáno.
To však není nezbytně nutné. %This is not a hard-and-fast requirement.  
Pokud potřebujete přepínat mezi dvěma verzemi velkých
balíků, například můžete udržovat více stromů pro vaše vlastní potřeby.  
Toho se dosáhne nastavením \dirname{TEXMFHOME} na seznam adresářů uvnitř 
složených závorek oddělených čárkami:

\begin{verbatim}
  TEXMFHOME = {/my/dir1,/mydir2,/a/third/dir}
\end{verbatim}

Další popis expanze závorek je v~oddíle~\ref{sec:brace-expansion}.

\subsubsection{Začleňování fontů třetích stran}
Toto je naneštěstí nepříjemné téma. Zapomeňte na něj 
pokud se nechcete probírat v~mnoha 
podrobnostech instalace \TeX u. Mnohé fonty již jsou v~\TL, proto
se nejdříve podívejte, jestli si nejste jisti že to, co chcete, tam není.

Možnou alternativou je použití \XeTeX{}u nebo Lua\TeX{}u 
(viz sekci~\ref{sec:tex.extensions}), které vám
umožní používat fonty operačního systému bez jakékoliv instalace v~\TeX{}u.

Pokud to potřebujete udělat, vyvinuli jsme maximální úsilí 
k~popsání postupu, viz \url{http://tug.org/fonts/fontinstall.html}.
Pokud pečlivě udržujete mapy svých lokálních fontů, 
\texttt{tlmgr generate updmap} \textit{může} být užitečné, například při
přechodu od vydání k~vydání; viz dokumentaci \cmdname{tlmgr}.

\subsection{Testování instalace}
\label{sec:test.install}

Po nainstalování \TL{} přirozeně chcete
systém otestovat a začít vytvářet nádherné dokumenty nebo fonty.

Tento oddíl popisuje základní postupy testování funkčnosti nového
systému pod Unixem. Pod \MacOSX{} a
Windows budete patrně spouštět testy přes uživatelské grafické rozhraní
(\acro{GUI}), ale principy jsou stejné.

\begin{enumerate}
\item Nejprve ověřte, zda se spustí program \cmdname{tex}:

\begin{alltt}
> \Ucom{tex -{}-version}
TeX 3.1415926 (TeX Live ...)
kpathsea version 6.0.1
Copyright ... D.E. Knuth.
...
\end{alltt}
Pokud obdržíte hlášku s~`command not found' místo výše 
uvedeného, nebo se starší verzí, patrně nemáte nastavený správný podadresář
\dirname{bin} v~proměnné prostředí \envname{PATH}.  Vraťte se
k~informacím o~jejich nastavování na straně~\pageref{sec:env}.

\item Přeložte ukázkový soubor \LaTeX{}u:
\begin{alltt}
> \Ucom{latex sample2e.tex}
pdfTeX 3.1415926-... (TeX Live ...)
...
Output written on sample2e.dvi (3 pages, 7484 bytes).
Transcript written on sample2e.log.
\end{alltt}
Pokud selže nalezení souboru \filename{sample2e.tex} nebo jiných
souborů, nejspíše máte aktivní stará nastavení proměnných prostředí nebo
konfiguračních souborů; pro začátek doporučujeme zrušit 
nastavení všech proměnných prostředí souvisejících s~\TeX{}em.
Pro hlubší analýzu a dohledání problému můžete kdykoliv požádat
\TeX{} o detaily toho, co a kde hledá: viz \uv{Ladicí činnosti}
na straně~\pageref{sec:debugging}.

\item Prohlédněte si výsledek na obrazovce:
\begin{alltt}
> \Ucom{xdvi sample2e.dvi}    # Unix
> \Ucom{dviout sample2e.dvi}  # Windows
\end{alltt}
Mělo by se otevřít nové okno s~pěkným dokumentem popisujícím základy
\LaTeX{}u.  (Mimochodem, stojí za přečtení, pokud začínáte s~\TeX em.)  
Musíte mít spuštěny
X~Window, aby \cmdname{xdvi} pracovalo. Pokud tomu tak není nebo máte
špatně nastavenou proměnnou prostředí
\envname{DISPLAY}, dostanete chybovou hlášku `Can't open display'.

\item Vytvořte \PS{}ový soubor pro tisk nebo prohlížení:
\begin{alltt}
> \Ucom{dvips sample2e.dvi -o sample2e.ps}
\end{alltt}

\item Vytvořte \acro{PDF} soubor místo \dvi{}; tento příkaz
ze~souboru \filename{.tex} vytvoří \acro{PDF} přímo:
\begin{alltt}
> \Ucom{pdflatex sample2e.tex}
\end{alltt}

\item Prohlédněte si \acro{PDF} soubor:
\begin{alltt}
> \Ucom{gv sample2e.pdf}
\textrm{nebo:}
> \Ucom{xpdf sample2e.pdf}
\end{alltt}
Ani \cmdname{gv} ani \cmdname{xpdf} nejsou zařazeny na
\TL{} a musíte je instalovat separátně.  Viz
\url{http://www.gnu.org/software/gv} resp.
\url{http://www.foolabs.com/xpdf}. Existuje také velké množství 
jiných prohlížečů \acro{PDF}.
Pro Windows doporučujeme vyzkoušet Sumatra PDF 
(\url{http://blog.kowalczyk.info/software/sumatrapdf}).

\item Standardní testovací soubory, které mohou být 
užitečné kromě \filename{sample2e.tex}:

\begin{ttdescription}
%B% \item [docstrip.tex] Vytvoření \TeX{}ového zdroje či dokumentace ze
%B%  souboru~\samp{.dtx}.
\item [small2e.tex] Ukázkový dokument, ještě kratší než
\filename{sample2e}.
\item [testpage.tex] Test, jestli vaše tiskárna neposunuje tiskové zrcadlo.
\item [nfssfont.tex] Pro tisk tabulek fontů a testů fontů.
\item [testfont.tex] Pro totéž, ale pro plain \TeX{}.
\item [story.tex] Základní (plain) \TeX{}ový testovací soubor.
Musíte napsat \samp{\bs bye} na výzvu \code{*} po \samp{tex
story.tex}.
\end{ttdescription}

\item Pokud máte nainstalovaný balík \filename{xetex} package, 
můžete prověřit jeho přístup k~systémovým fontům následovně:
\begin{alltt}
> \Ucom{xetex opentype-info.tex}
This is XeTeX, Version 3.1415926\dots
...
Output written on opentype-info.pdf (1 page).
Transcript written on opentype-info.log.
\end{alltt}

Jestliže obdržíte chybové hlášení \uv{Invalid fontname `Latin Modern
Roman/ICU'\dots}, pak potřebujete nakonfigurovat váš systém tak, aby 
fonty dodané s~\TL\ byly k~nalezení.  Viz
oddíl~\ref{sec:font-conf-sys}.
\end{enumerate}

\subsection{Odkazy na doplňkový software s~možností stažení z~Internetu}

Pokud jste \TeX{}ový začátečník nebo potřebujete pomoc se psaním
\TeX{}ových, respektive \LaTeX{}ových dokumentů, navštivte
\url{http://tug.org/begin.html}, kde najdete úvodní informace
k~instalaci.

Odkazy na některé další pomůcky, o instalaci kterých můžete uvažovat:
\begin{description}
\item[Ghostscript] \url{http://www.cs.wisc.edu/~ghost/}
\item[Perl] \url{http://www.perl.org/} 
      s~doplňujícími balíky z~\acro{CPAN}, \url{http://www.cpan.org/}
\item[ImageMagick] \url{http://www.imagemagick.com}, k~zpracování 
      a konverzi grafiky
\item[NetPBM] \url{http://netpbm.sourceforge.net/}, rovněž pro grafiku.

\item[\TeX ovsky orientované editory] Existuje široký výběr a je to 
záležitost vkusu uživatele. Tady je výběr v~abecedním řazení
(několik málo je pouze pro Windows).
  \begin{itemize*}
  \item \cmdname{GNU Emacs} je přirozeně k~dispozici pod Windows, viz
        \url{http://www.gnu.org/software/emacs/windows/ntemacs.html}.
  \item \cmdname{Emacs} s~Auc\TeX em pro Windows je k~dispozici z~\CTAN{}u.
        Jeho domovská stránka je \url{http://www.gnu.org/software/auctex}.
  \item \cmdname{LEd} je k~dostání z~\url{http://mirror.ctan.org/support/LEd}.
  \item \cmdname{SciTE} je k~dostání z~\url{http://www.scintilla.org/SciTE.html}.
  \item \cmdname{Texmaker} je volný (free) software, k~dispozici 
        z~\url{http://www.xmlmath.net/texmaker}.
  \item \cmdname{TeXstudio} začínalo jako odbočka programu \cmdname{Texmaker}
        s~dodatečnými rysy; \url{http://texstudio.sourceforge.net}.
  \item \cmdname{TeXnicCenter} je volný software, 
        k~dispozici z~\url{http://www.texniccenter.org}
        a v~distribuci pro\TeX{}t.
  \item \cmdname{TeXworks} je volný software, k~dispozici 
        z~\url{http://tug.org/texworks} 
        a je nainstalovaný pro Windows a \MacOSX\ jako součást \TL.
  \item \cmdname{Vim} je volný software, k~dispozici 
        z~\url{http://www.vim.org}.
  \item \cmdname{WinEdt} je shareware dostupný třeba
        na \url{http://tug.org/winedt} 
        nebo na \url{http://www.winedt.com}.
  \item \cmdname{WinShell} je k~dispozici z~\url{http://www.winshell.de}.
  \end{itemize*}
\end{description}
Pro mnohem delší seznam balíků a programů, viz
\url{http://tug.org/interest.html}.

\section{Specializované instalace}

Předcházející oddíly popisovaly základní instalační proces.
Teď se zaměříme na některé speciální případy.

\htmlanchor{tlsharedinstall}
\subsection{Instalace sdílené uživateli (nebo cross-machine)}
\label{sec:sharedinstall}

\TL{} byl navržený tak, aby se dal sdílet mezi různými
uživateli jednoho systému a/nebo mezi různými systémy na síti. 
Se standardní strukturou adresářů se nekonfigurují 
žádné % no hard paths are configured
pevné plné cesty: umístění souborů potřebných pro programy \TL{}
je zřízeno relativně k~programům.  Můžete to 
najít v~nejdůležitějším konfiguračním souboru
\filename{$TEXMFDIST/web2c/texmf.cnf}, který obsahuje řádky jako jsou
\begin{sverbatim}
TEXMFROOT = $SELFAUTOPARENT
...
TEXMFDIST = $TEXMFROOT/texmf-dist
...
TEXMFLOCAL = $SELFAUTOPARENT/../texmf-local
\end{sverbatim}
To znamená, že k~získání funkčního nastavení stačí 
přidat ke své vyhledávací cestě adresář binárek \TL{} 
pro jejich platformu.

Stejným způsobem můžete nainstalovat \TL{} lokálně a 
pak přesunout celou hierarchii později na místo na síti.

Pro Windows můžete stáhnout z~\url{http://tug.org/texlive/w32client.html}
vzorový skript síťové instalace nazvaný 
\filename{w32client}. Vytváří nastavení a nabídkové
zkratky k~užívání stávající instalace \TL{} na \acro{LAN}.
Registruje také program k~odinstalování \filename{w32unclient},
je po ruce ve stejném zip-souboru. Pro další informace 
odkazujeme na webovou stránku.

\htmlanchor{tlportable}
\subsection{Mobilní \USB{} instalace}
\label{sec:portable-tl}

Volba instalačního programu \code{-portable} (nebo 
příkaz \code{V} v~textové verzi instalátoru nebo 
odpovídající volba \GUI{}) vytváří úplně samostatnou 
instalaci \TL{} pod společným kořenem a předcházející integraci systému. 
Takovou instalaci můžete vytvořit přímo na klíči \USB{}, 
nebo ji zkopírovat na klíč \USB{} později.

Ke spuštění \TeX\ při použití této přenosné instalace musíte přidat 
příslušný adresář binárek k~vyhledávané cestě 
během vaší práce na terminálu, jako obvykle. 
Pod Windows můžete dvakrát kliknout
na \filename{tl-tray-menu} v~kořenovém adresáři instalace a zvolit si mezi 
několika běžnými úkoly, jak je to ukázáno na této obrazovce:

\medskip
\tlpng{tray-menu}{4cm}
\smallskip

\noindent Vstup `More\ldots' vysvětluje, jak si můžete 
přizpůsobit tuto nabídku.


\htmlanchor{tlisoinstall}
\subsection{\ISO\ (nebo \DVD) instalace}
\label{sec:isoinstall}

Pokud nepotřebujete příliš často aktualizovat nebo jiným 
způsobem měnit vaši instalaci
a\slash nebo máte více systémů, na kterých provozujete \TL{}, 
může pro vás být užitečné vytvořit
\ISO\ obraz vaší instalace \TL{}, protože:

\begin{itemize}
\item Kopírování \ISO\ obrazů mezi různými počítači je mnohem rychlejší
než zkopírování obyčejné instalace.
\item Pokud máte duální zavádění různých operačních systémů a chcete 
sdílet instalaci \TL, instalace \ISO{} není svázaná výstřednostmi 
a ohraničeními % is not tied to the idiosyncrasies 
vzájemně rozdílných podporovaných souborových systémů
(\acro{FAT32}, \acro{NTFS}, \acro{HFS+}).
\item Virtuální stroj dokáže jednoduše namontovat takové \ISO.
\end{itemize}


Samozřejmě si můžete také napálit \ISO\ obraz na \DVD, pokud
to uznáte za užitečné.

Systémy \GNU/Linux/Unix s~pracovní plochou, včetně \MacOSX, 
jsou schopné namontovat \ISO. Windows 8 je první(!) verzí Windows,
která to dokáže. Nezávisle na tom se nic 
nemění v~porovnání s~běžnou instalací na pevném disku,
viz oddíl \ref{sec:env}.

Při přípravě takové \ISO\ instalace je nejlepší vynechat 
podadresář roku vydání a mít 
\filename{texmf-local} na stejné úrovni jako ostatní stromy
(\filename{texmf-dist}, \filename{texmf-var} atd.). Toto můžete udělat pomocí
obyčejných voleb adresářů v~instalátoru.

Pro fyzický (spíše než virtuální) systém Windows můžete 
napálit \ISO\ obraz na \acro{DVD}. Ale předtím může stát za 
to prozkoumat možné volby \ISO-montování jakou je 
ku příkladu WinCDEmu na \url{http://wincdemu.sysprogs.org/}.

Pro integraci systému Windows, můžete zahrnout skripty \filename{w32client}a
popsané v~oddíle~\ref{sec:sharedinstall} a na
\url{http://tug.org/texlive/w32client.html}, které pracují téměř stejně 
dobře pro \ISO\ jako pro síťovou instalaci.

Pod \MacOSX, TeXShop a \TeX{}works jsou schopny použít \acro{DVD}
instalaci pokud symbolický odkaz \filename{/usr/texbin} ukazuje na 
příslušný adresář binárek, například,
\begin{verbatim}
sudo ln -s /Volumes/MyTeXLive/bin/universal-darwin /usr/texbin
\end{verbatim}

Historická poznámka: \TL{} 2010 byla první edice \TL{}, která už nebyla
distribuovaná `live'.  Nicméně, spouštění z~\DVD\ nebo \ISO\ si vždy 
vyžadovalo jistou obratnost; 
především nebyla možnost nastavení alespoň jedné dodatečné 
proměnné prostředí. Pokud vytváříte vaše \ISO\ ze stávající 
instalace, není to potřebné.

\htmlanchor{tlmgr}
\section{\cmdname{tlmgr}: správa vaší instalace}
\label{sec:tlmgr}

\begin{figure}[tb]
\tlpng{tlmgr-gui}{\linewidth}
\caption{\prog{tlmgr} v~režimu \GUI: hlavní okno, po kliknutí
na tlačítko `Load'.}
\label{fig:tlmgr_gui}
\end{figure}

\begin{figure}[tb]
\hbox to \hsize{%
  \vtop{\hsize=.59\linewidth
    \null  % make figures align at the top
    \tlpng{tlmgr-general-options}{\hsize}
    \caption{\texttt{tlmgr} v~režimu \GUI: Obecné volby}
    \label{fig:tlmgr_general_options}
  }
  \hfil
  \vtop{\hsize=.39\linewidth
    \null
    \tlpng{tlmgr-paper-options}{\hsize}
    \caption{\texttt{tlmgr} v~režimu \GUI: Volby rozměru papíru}
    \label{fig:tlmgr_paper_options}
  }
}
\end{figure}

\TL{} obsahuje program nazvaný \prog{tlmgr} pro správu \TL{}
po výchozí instalaci.  Programy \prog{updmap},
\prog{fmtutil} a \prog{texconfig} jsou dosud zahrnuté a 
zůstanou i v~budoucnosti, avšak preferovaným rozhraním je 
nyní \prog{tlmgr}. Jeho schopnosti zahrnují:
\begin{itemize*}
%\item výpis seznamů schémat, kolekcí a balíků;
\item instalaci, aktualizaci, zálohování, obnovení a odinstalování 
jednotlivých balíků, volitelně i se započítáním závislostí mezi
balíky; % optionally taking dependencies into account;
\item vyhledávání a přehled balíků, atd.;
\item výpis seznamu, přidání a odstranění platforem;
\item změna instalačních voleb jako například velikosti papíru a umístění 
zdrojů (viz sekci~\ref{sec:location}).
\end{itemize*}

\subsection{GUI režim \cmdname{tlmgr}}
\prog{tlmgr} může být spuštěn v~režimu \GUI{}
(obrázek~\ref{fig:tlmgr_gui}) povelem
\begin{alltt}
> \Ucom{tlmgr -gui}
\end{alltt}
nebo ve Windows prostřednictvím Start menu: \texttt{Start}, \texttt{Programs},
\texttt{TeX Live ...}, \texttt{TeX Live Manager}. Po kliknutí na `Load'
se zobrazí seznam balíků, které jsou k~dispozici, a nainstalovaných
balíků.
%\Dash posledně zmíněné jsou označeny `(i)'. 
Pochopitelně se předpokládá, že instalační zdroj je platný a dosažitelný.

Obrázky~\ref{fig:tlmgr_general_options} a~\ref{fig:tlmgr_paper_options}
ukazují obrazovky obecných voleb a volby rozměru papíru.

\subsection{Vzorové realizace \cmdname{tlmgr} z~příkazového řádku}

Po výchozí instalaci můžete svůj systém aktualizovat
na nejnovější dostupnou verzi pomocí:
\begin{alltt}
> \Ucom{tlmgr update -all}
\end{alltt}
Pokud vás to znepokojuje, zkuste nejdříve
\begin{alltt}
> \Ucom{tlmgr update -all -dry-run}
\end{alltt}
nebo (méně upovídané):
\begin{alltt}
> \Ucom{tlmgr update -list}
\end{alltt}

Tento složitější příklad přidá z~místního adresáře kolekci
pro nástroj (engine) \XeTeX:

\begin{alltt}
> \Ucom{tlmgr -repository /local/mirror/tlnet install collection-xetex}
\end{alltt}
Vytvoří následující výstup (zkrácené):
\begin{fverbatim}
install: collection-xetex
install: arabxetex
...
install: xetex
install: xetexconfig
install: xetex.i386-linux
running post install action for xetex
install: xetex-def
...
running mktexlsr
mktexlsr: Updating /usr/local/texlive/2013/texmf-dist/ls-R...
...
running fmtutil-sys --missing
...
Transcript written on xelatex.log.
fmtutil: /usr/local/texlive/2013/texmf-var/web2c/xetex/xelatex.fmt installed.
\end{fverbatim}

Jak můžete vidět, \prog{tlmgr} nainstaluje závislosti
a postará se o~všechny potřebné poinstalační činnosti, 
včetně aktualizace databáze názvů souborů 
a (znovu)vygenerování formátů.  Výše jsme vytvořili
nové formáty pro \XeTeX.

K~popisu balíku (nebo kolekce či schémy) zadejte:
\begin{alltt}
> \Ucom{tlmgr show collection-latexextra}
\end{alltt}
co vytvoří
\begin{fverbatim}
package:    collection-latexextra
category:   Collection
shortdesc:  LaTeX supplementary packages
longdesc:   A large collection of add-on packages for LaTeX.
installed:  Yes
revision:   14675
\end{fverbatim}

Nakonec to nejdůležitější -- úplnou dokumentaci najdete na
\url{http://tug.org/texlive/tlmgr.html} nebo zadáním:
\begin{alltt}
> \Ucom{tlmgr -help}
\end{alltt}

\section{Poznámky o Windows}
\label{sec:windows}

\subsection{Vlastnosti typické pro Windows}  %Windows-specific features
\label{sec:winfeatures}
Pod Windows dělá instalační program některé dodatečné věci:
\begin{description}
\item[Nabídky a zkratky.] Je nainstalována nová položka `\TL{}' nabídky
  Start, obsahující vstupy pro některé programy \GUI{} 
  (\prog{tlmgr}, \prog{texdoctk}, prohlížeč PostScriptu PS\_View (\prog{psv}))
  a trochu dokumentace. 
\item[Přidružení souborů.] Pokud je to povoleno, \prog{TeXworks}, \prog{Dviout}
  a \prog{PS\_view} se buď stávají předvolenými programy pro jejich příslušné
  typy souborů, nebo pro tyto typu souborů získávají položku v~nabídce 
  `Otevřít pomocí' dostupnou kliknutím pravým tlačítkem.
\item[Konvertor bitmap na soubory formátu EPS.] Různé formáty
  bitmapových souborů mohou být vstupem programu
  \cmdname{bitmap2eps} v~jejich položce `Otevřít pomocí'
  nabídky dostupné kliknutím pravým tlačítkem. \cmdname{Bitmap2eps} 
  je jednoduchý skript, který skutečnou práci ponechává 
  na programech \cmdname{sam2p} nebo \cmdname{bmeps}.
\item[Automatické nastavení proměnné path.] Nevyžadují se žádné
   kroky ruční konfigurace.
\item[Odinstalátor.] Instalační program vytvoří položku 
  pro \TL{} pod nabídkou `Add/Remove
  Programs'. Vztahuje se k~tomu záložka `Uninstallation' \GUI\ 
  programu \TeX\ Live Manager.
\end{description}

\subsection{Dodatečný obsažený software pod Windows}

Pro úplnost, instalace \TL{} potřebuje další balíky a programy,
které na stroji s~Windows obvykle nenajdete.
\TL{} poskytuje chybějící součásti:
\begin{description}
\item[Perl a Ghostscript.] Kvůli důležitosti Perlu a Ghostscriptu
  zahrnuje \TL{} `skryté' kopie těchto programů.  
  Programy \TL{}, které je potřebují, vědí, kde je najdou, ale
  neprozrazují jejich přítomnost nastavením proměnných prostředí nebo 
  registrů. Nejsou to úplné instalace a neměly by překážet žádným 
  systémovým instalacím Perlu nebo Ghostscriptu.

\item[PS\_View.] Nainstalován je také PS\_View, prohlížeč \PS{}
  a \acro{PDF} souborů; viz obr.~\ref{fig:psview}.

\begin{figure}[tb]
\tlpng{psview}{.6\linewidth}
\caption{PS\_View: k~dispozici jsou velmi vysoká zvětšení!}\label{fig:psview}
\end{figure}

\item[dviout.] Nainstalován je také \prog{dviout}, prohlížeč
  \acro{DVI} souborů.  Nejdříve, když prohlížíte soubory pomocí 
  \cmdname{dviout}, vytvoří tento fonty, 
  protože fonty pro obrazovku nebyly nainstalovány. Po chvilce 
  budete mít vytvořenu většinu fontů pro použití a okno 
  vytváření fontů uvidíte už jen zřídka.  Více informací
  je možné nalézt ve (velmi doporučené) odpovídající nápovědě.
\item[\TeX{}works.]  \TeX{}works je \TeX ovsky orientovaný
  editor se zabudovaným prohlížečem \acro{PDF}. 
  Je již pro \TL\ nakonfigurován.

\item[Nástroje příkazového řádku.] Řada běžných unixových
  programů řízených z~příkazového řádku je nainstalovaných
  pod Windows spolu s~běžnými binárkami \TL. Tyto zahrnují
  programy \cmdname{gzip}, %\cmdname{chktex}, \cmdname{jpeg2ps}, 
  \cmdname{unzip} %, \cmdname{wget} 
  programy ze skupiny \cmdname{xpdf} (\cmdname{pdfinfo},
  \cmdname{pdffonts}, \ldots) a běžné unixové programy
  užívané na příkazové řádce.  
  Samotný prohlížeč \cmdname{xpdf} není k~dispozici pro Windows.
  Namísto něho si můžete z~\url{http://blog.kowalczyk.info/software/sumatrapdf}
  stáhnout prohlížeč \acro{PDF} Sumatra, 
  který je založen na \cmdname{xpdf}, společně s~dalšími možnostmi.  
  
\item[fc-list, fc-cache, \ldots] Nástroj z~knihovny 
  fontconfig pomáhá \XeTeX{}u efektivněji zacházet s~fonty pod Windows.  
  Můžete použít \prog{fc-list} k~určení jmen fontů 
  k~předání %to pass to Xe\TeX's extended \cs{font} command.
  příkazu \XeTeX{}u \cs{font} s~rozšířenou funkcionalitou. 
  Pokud je to potřebné, nejdříve spusťte \prog{fc-cache} k~aktualizaci 
  informací o~fontech.
\end{description}

\subsection{User Profile je Home}
\label{sec:winhome}
Windowsovský protějšek domovského (home) adresáře Unixu je adresář
\verb|%USERPROFILE%|.  Pod Windows \acro{XP} je to obvykle 
\verb|C:\Documents and Settings\<username>| a pod 
Windows Vista a pozdějšími je to 
\verb|C:\Users\<username>|.  V~souboru
\filename{texmf.cnf} a obecně pro \KPS{}, se bude \verb|~| expandovat
přiměřeně v~obou systémech Windows a Unix.

\subsection{Registry Windows}
\label{sec:registry}
Windows ukládá téměř všechny konfigurační údaje do svých registrů. Registr 
obsahuje soubor hierarchicky uspořádaných klíčů, s~několika kořenovými klíči. 
Nejdůležitější pro instalační programy jsou stručně řečeno 
\path{HKEY_CURRENT_USER} a \path{HKEY_LOCAL_MACHINE}, \path{HKCU} a
\path{HKLM}. Část \path{HKCU} registru je v~domovském adresáři 
uživatele (viz sekci~\ref{sec:winhome}). \path{HKLM} je 
obvykle v~podadresáři adresáře Windows.

V~některých případech je možné získat systémové informace z~proměnných
prostředí, ale pro další informace, kupříkladu umístění zkratek, je nutné
nahlédnout do registrů. Trvalé nastavení proměnných prostředí si rovněž
vyžaduje přístup k~registrům.

\subsection{Oprávnění Windows}
\label{sec:winpermissions}

V~novějších verzích Windows se dělá rozdíl mezi běžnými uživateli a
administrátory, když pouze posledně zmínění mají volný přístup k~celému
operačnímu systému. Ve skutečnosti můžete tyto třídy uživatelů raději
označit jako neprivilegovaní uživatelé a normální uživatelé: být
administrátorem je pravidlo, ne výjimka. Přesto jsme se snažili učinit
\TL{} instalovatelným bez administrativních výsad. 

Pokud je uživatelem administrátor, je možnost instalovat 
i pro všechny uživatele počítače. Pokud je tato volba zvolena,
odkazy (shortcuts) se vytvářejí pro 
všechny uživatele a systémové prostředí se upravuje. Jinak jsou odkazy a
položky nabídky vytvářeny pouze pro aktuálního uživatele a upravuje
se jen jeho prostředí. 
%Použijte volbu \optname{non-admin} pro \prog{install-tl}, pokud
%upřednostňujete nastavení podle uživatele dokonce jako administrátor.

Bez ohledu na status administrátora je standardní kořenový adresář \TL{}
navržený instalačním programem vždycky pod \verb|%SystemDrive%|.
Instalátor vždy testuje, zda je kořenový adresář
zapisovatelný pro aktuálního uživatele.

Problém se může vyskytnout, pokud uživatel není administrátor a \TeX{} již
existuje ve vyhledávací cestě. Protože skutečná cesta se sestává ze
systémové cesty následované uživatelskou cestou, 
nový \TL{} by nikdy neměl získat přednost.  
Jako bezpečnostní opatření vytváří instalátor odkaz na příkazový řádek
(command-prompt), ve kterém je adresář binárek nového \TL{} 
předřazený lokální vyhledávací cestě.  Nový \TL{} bude pořád použitelný, když
bude běžet v~relaci příkazového řádku spuštěné z~takového odkazu. Odkaz na 
\TeX{}works, pokud je nainstalován, rovněž předřadí \TL{} 
k~vyhledávací cestě, proto by měl být imunní vůči tomuto problému cest.

Pro Windows Vista a pozdější je tady jiná zrůdnost: % fígl, finta =twist
dokonce i když jste přihlášen jako správce,
musíte explicitně požádat o správcovská práva. Ve skutečnosti nemá význam
přihlašovat se jako správce. Místo toho, kliknutí pravým 
tlačítkem na program nebo odkaz,
který chcete použít, vám obvykle nabídne volbu
`Spustit jako správce/Run as administrator'.


\subsection{Zvětšení maxima paměti pod Windows a Cygwin}
\label{sec:cygwin-maxmem}

Uživatelé Windows a Cygwin (pro zvláštnosti instalace Cygwin viz oddíl~\ref{sec:cygwin}) 
mohou zjistit, že při běhu některých programů dodaných s~\TL, 
trpí nedostatkem paměti.  Například, \prog{asy} zhavaruje pro 
nedostatek paměti
pokud se pokusíte alokovat pole 25,000,000 reálných čísel a
Lua\TeX\ může mít málo paměti pokud zkusíte zpracovat dokument
s~velkým množstvím rozsáhlých fontů.

Pro Cygwin můžete zvětšit množství dostupné paměti podle
návodu v~příručce the Cygwin User's Guide
(\url{http://www.cygwin.com/cygwin-ug-net/setup-maxmem.html}).

Pro Windows musíte vytvořit soubor, například \code{moremem.reg}, obsahující
tyto čtyři řádky:

\begin{sverbatim}
Windows Registry Editor Version 5.00

[HKEY_LOCAL_MACHINE\Software\Cygwin]
"heap_chunk_in_mb"=dword:ffffff00
\end{sverbatim}

\noindent a pak spustit povel \code{regedit /s moremem.reg} jako
administrátor.  (Pokud si přejete změnit paměť pouze pro
stávajícího uživatele místo všech, použijte \code{HKEY\_CURRENT\_USER}.)


\begin{otherlanguage}{slovak}
\frenchspacing
% don't use \Webc so the \uppercase in the headline works.
\section{Používateľská príručka ku systému Web2C}
\Webc{} obsahuje množinu \TeX-príbuzných programov, t.j.\ samotný \TeX{},
\MF{}, \MP, \BibTeX{}, atď. Je to srdce systému \TL{}. 
Domovská stránka \Webc{}, s~aktuálnou príručkou a ďalšími vecami, je
\url{http://tug.org/web2c}. 

Trochu histórie: originálna implementácia pochádza
od Thomasa Rokického,  ktorý v~roku 1987 vyvinul prvý
\TeX{}-to-C systém založený na zmenových súboroch systému pre Unix, ktoré
boli v~prvom rade pôvodnou prácou Howarda Trickeya a Pavla Curtisa.
Tim Morgan sa stal spravovateľom systému a počas jeho obdobia sa meno zmenilo
na Web-to-C\@. V~roku 1990 Karl Berry prebral túto prácu,
asistoval pri tuctoch dodatočných príspevkov a v~roku 1997 podal
taktovku Olafovi Weberovi, ktorý ju v~roku 2006 vrátil Karlovi.

\Webc{} systém beží pod Unixom, 32bitovými Windows,
\acro{MacOSX} a inými operačnými systémami. Používa originálne
\TeX{} zdrojové súbory od Knutha a ostatné základné programy napísané
v~systéme kultivovaného programovania \web{}, 
ktoré sú preložené do zdrojového kódu jazyka~C. 
Základné programy \TeX{}u sú spracované týmto spôsobom:
\begin{description}
\renewcommand{\makelabel}[1]{\descriptionlabel{\mdseries\cmdname{#1}}}
\item[bibtex]    Spravovanie bibliografií.
%\item[dmp]       Konverzia \cmdname{troff} do MPX (\MP{} obrázky).
\item[dvicopy]   Vytváranie modifikovanej kópie \dvi{} súboru.
\item[dvitomp]   Konverzia \dvi{} do MPX (\MP{} obrázky).
\item[dvitype]   Konverzia \dvi{} do ľudsky čitateľného textu.
\item[gftodvi]   Generovanie fontov pre náhľad.
\item[gftopk]    Konverzia gf formátu fontov do pakovaných fontov.
\item[gftype]    Konverzia gf formátu fontov do ľudsky čitateľného textu.
%\item[makempx]   \MP{} značkové sádzanie.
\item[mf]        \MF{} -- vytváranie rodín fontov.
\item[mft]       Preddefinované \MF ové zdrojové súbory.
\item[mpost]     \MP{} -- tvorba technických diagramov.
%\item[mpto]      \MP{} -- značkový výber.
%\item[newer]     Porovnanie modifikačných časov.
\item[patgen]    Vytváranie vzorov rozdeľovania slov.
\item[pktogf]    Konverzia pakovaných formátov fontov do
gf formátov.
\item[pktype]    Konverzia pakovaných písiem do ľudsky čitateľného textu.
\item[pltotf]    Konverzia `Property list' do TFM.
\item[pooltype]  Zobrazovanie \singleuv{\web{} pool} súborov.
\item[tangle]    Konverzia \web{} súborov do Pascalu.
\item[tex]       \TeX{} -- sadzba.
\item[tftopl]    Konverzia TFM do `property list'.
\item[vftovp]    Konverzia virtuálneho fontu do virtuálneho `property list'.
\item[vptovf]    Konverzia virtuálneho `property list' do virtuálneho fontu.
\item[weave]     Konverzia \web{} súborov do \TeX u.
\end{description}
\noindent Presné funkcie a syntax týchto programov sú popísané
v~dokumentáciách jednotlivých balíkov alebo v~dokumentácii
\Webc{}. Napriek tomu, poznanie niekoľkých princípov, ktoré
platia pre celý balík programov, vám pomôže vyťažiť čo najviac
z~vašej \Webc{} inštalácie.

Všetky programy dodržiavajú štandardné \GNU{} voľby:

\begin{description}
\item[\texttt{--help}] Vypisuje prehľad základného používania.
\item[\texttt{--verbose}] Vypisuje detailnú správu spracovania.
\item[\texttt{--version}] Vypisuje informáciu o~verzii, potom skončí.
\end{description}

Na vyhľadávanie súborov používajú \Webc{} programy prehľadávaciu
knižnicu \KPS{} (\url{http://tug.org/kpathsea}).
Táto knižnica používa kombináciu premenných
prostredia a niekoľkých konfiguračných súborov na optimalizáciu
prehľadávania adresárového stromu \TeX u{}. \Webc{}  zvládne
prácu s~viacerými adresárovými stromami súčasne, čo je
užitočné, ak niekto chce udržiavať štandardnú distribúciu \TeX u a jeho
lokálne a osobné rozšírenia v~rozličných stromoch. Na urýchlenie
vyhľadávania súborov, koreň každého stromu obsahuje súbor
\file{ls-R} so záznamom obsahujúcim meno a relatívnu cestu ku
všetkým súborom umiestneným pod týmto koreňom.


\subsection{Vyhľadávanie ciest knižnicou Kpathsea}
\label{sec:kpathsea}
Najprv popíšeme všeobecný mechanizmus vyhľadávania ciest
knižnicou \KPS{}.

\emph{Vyhľadávacou cestou} nazveme zoznam \emph{elementov cesty},
ktorými sú v~prvom rade mená adresárov
oddelené dvojbodkou alebo bodkočiarkou.
Vyhľadávacia cesta môže pochádzať z~viacerých zdrojov.
Pri vyhľadávaní súboru \samp{my-file} podľa cesty \samp{.:/dir},
\KPS{} skontroluje každý element cesty: najprv \file{./my-file},
potom \file{/dir/my-file}, vracajúc prvý zodpovedajúci nájdený
prvok (alebo prípadne všetky zodpovedajúce prvky).

Aby bolo dosiahnuté prispôsobenie sa konvenciám čo možno najviac
operačných systémov, na neunixových systémoch \KPS{} môže používať
oddeľovače názvov súborov rôzne od dvojbodky (\samp{:}) a
lomítka (\samp{/}).

Pri kontrolovaní určitého elementu cesty \var{p} \KPS{} najprv
overí, či sa na naň nevzťahuje vopred vybudovaná databáza (pozri
\singleuv{Data\-báza názvov súborov} na
strane~\pageref{sec:filename.database}), t.\,j., či sa databáza nachádza
v~adresári, ktorý je prefixom \var{p}. Ak to tak je, špecifikácia
cesty sa porovnáva s~obsahom databázy.

Ak databáza neexistuje, alebo sa nevzťahuje na tento element cesty, alebo
sa v~nej hľadaný súbor nevyskytuje, celý systém súborov je prehľadaný
(pokiaľ to nebolo zakázané špecifikáciou začínajúcou \samp{!!} a
hľadaný súbor musí existovať). \KPS{} zostrojí zoznam adresárov
zodpovedajúcich tomuto elementu cesty a potom skontroluje každý
z~nich, či sa v~ňom nenachádza hľadaný súbor.

Podmienka \singleuv{súbor musí existovať\kern1pt} sa týka napr.\ súborov typu
\samp{.vf} a vstupných súborov čítaných príkazom \TeX u \cs{openin}.
Takéto súbory nemusia existovať (napr.\ \file{cmr10.vf}) a nebolo
by dobré prehľadávať kvôli nim celý disk. Preto, ak zabudnete
aktualizovať \file{ls-R} pri inštalácii nového \samp{.vf} súboru,
súbor nebude nikdy nájdený. Každý element cesty sa prekontroluje: najprv
databáza, potom disk. Keď je súbor nájdený, vyhľadávanie sa zastaví
a výsledok je vrátený.

Hoci najjednoduchší a najbežnejší element cesty je meno adresáru,
\KPS{} podporuje aj iné zdroje vo vyhľadávacích cestách: dedičné
(layered) štandardné hodnoty, mená premenných prostredia, hodnoty
súboru \file{config}, domáce adresáre používateľov a rekurzívne
prehľadávanie podadresárov. Preto, ak hovoríme, že \KPS{}
\emph{rozbalí} element cesty, znamená to, že pretransformuje všetky
špecifikácie do základného mena alebo mien adresárov. Toto je
popísané v~nasledujúcich odsekoch.

Všimnite si, že keď je meno hľadaného súboru vyjadrené absolútne
alebo explicitne relatívne, t.\,j.\ začína \samp{/} alebo \samp{./}
alebo \samp{../}, \KPS{} jednoducho skontroluje, či taký súbor
existuje.
\ifSingleColumn
\else
\begin{figure*}
\verbatiminput{examples/ex5.tex}
\setlength{\abovecaptionskip}{0pt}
  \caption{Ilustračný príklad konfiguračného súboru}
  \label{fig:configsample}
\end{figure*}
\fi

\subsubsection{Zdroje cesty}
\label{sec:pathsources}
Vyhľadávacia cesta môže byť vytvorená z~rôznych zdrojov.
\KPS{} ich používa v~tomto poradí:
\begin{enumerate}
\item
  Používateľom nastavená premenná prostredia, napríklad \envname{TEXINPUTS}\@.
  Premenné prostredia s~pridanou bodkou a menom programu majú prednosť pred
premennými rovnakého mena, ale bez prípony.
  Napríklad, keď \samp{latex} je meno práve bežiaceho programu, potom
  premenná \envname{TEXINPUTS.latex} prepíše \envname{TEXINPUTS}.
\item
  Programovo-špecifický konfiguračný súbor, napríklad riadok
  \singleuv{\texttt{S /a:/b}} v~súbore \file{config.ps} \cmdname{dvips}.
\item Konfiguračný súbor \KPS{} \Dash{} \file{texmf.cnf}, obsahujúci riadok
  ako \samp{TEXINPUTS=/c:/d} (pozri ďalej).
\item Predvolené hodnoty počas kompilácie.
\end{enumerate}
\noindent Všetky tieto hodnoty vyhľadávacej cesty môžete prezerať
použitím ladiacích možností (pozri \singleuv{Ladenie} na
strane~\pageref{sec:debugging}).

\subsubsection{Konfiguračné súbory}

\KPS{} číta počas behu z~\emph {konfiguračných súborov}
s~menom \file{texmf.cnf} vyhľadávaciu cestu a ďalšie definície.
Vyhľadávacia cesta používaná na hľadanie týchto súborov sa
volá \envname{TEXMFCNF}, ale neodporúčame nastavovať túto (ani iné) 
premennú prostredia.

Namiesto toho normálna inštalácia vyústi do súboru
\file{.../2013/texmf.cnf}.  Ak musíte vykonať zmeny implicitných 
nastavení (obyčajne to nie je nutné), toto je miesto, kam sa majú vložiť.  
Hlavný konfiguračný súbor je \file{.../2013/texmf-dist/web2c/texmf.cnf}.  
Nesmiete editovať tento neskorší súbor, pretože vaše zmeny budú stratené
pri obnove šírenej verzie.

\emph{Všetky} súbory
\file{texmf.cnf} vo vyhľadávacej ceste budú prečítané a definície
v~starších súboroch prepíšu definície v~novších súboroch.  
Napríklad, pri vyhľadávacej ceste \verb|.:$TEXMF|, 
hodnoty z~\file{./texmf.cnf} prepíšu hodnoty z~\verb|$TEXMF/texmf.cnf|.

\begin{itemize}
\item
  Komentáre začínajú znakom \singleuv{\texttt{\%}} a pokračujú do konca
  riadku.
\item
  Prázdne riadky sú ignorované.
\item
  Znak \bs{} na konci riadku slúži ako pokračovací znak, t.j.\
  nasledujúci riadok je k~nemu pripojený. Prázdne znaky na začiatku
  pripájaných riadkov nie sú ignorované.
\item
  Všetky ostatné riadky majú tvar:
\begin{alltt}
  \var{variable}[.\var{progname}] [=] \var{value}
\end{alltt}%
  kde \samp{=} a prázdne znaky naokolo sú nepovinné.
\item
  Meno premennej \singleuv{\texttt{\var{variable}}} môže obsahovať
  akékoľvek znaky okrem prázdnych znakov, \samp{=}, alebo \samp{.},
  ale obmedziť sa na znaky \samp{A-Za-z\_} je najbezpečnejšie.
\item
  Ak je \singleuv{\texttt{.\var{progname}}} neprázdne, definícia sa
  použije iba vtedy, keď práve bežiaci program má meno
  \texttt{\var{progname}} alebo \texttt{\var{progname}.exe}.
  Toto umožňuje napríklad mať pre rôzne nadstavby \TeX u rôzne
  vyhľadávacie cesty.
\item Hodnota \singleuv{\texttt{\var{value}}} môže obsahovať akékoľvek
  znaky okrem \singleuv{\texttt{\%}} a \samp{@}. Na pravej strane nie je
  možné použiť \singleuv{\texttt{\$\var{var}.\var{prog}}}; namiesto toho
  musíte použiť ďalšiu premennú. Znak \samp{;} vo
  \singleuv{\texttt{\var{value}}} je preložený do \samp{:} ak sme pod
  operačným systémom Unix. Toto je užitočné, keď chceme mať jediný
  \file{texmf.cnf} súbor pre systémy Unix, MSDOS a Windows.
\item
  Všetky definície sú prečítané skôr, ako sa expandujú. Preto môžu
  existovať referencie na premenné skôr, ako sú tieto definované.
\end{itemize}
Ukážkový úsek konfiguračného súboru, ilustrujúci väčšinu
týchto bodov\ifSingleColumn
\ignorespaces:
\verbatiminput{examples/ex5.tex}
\else
\space je na obrázku~\ref{fig:configsample}.
\fi

\subsubsection{Expanzia cesty}
\label{sec:pathexpansion}

\KPS{} rozpoznáva určité zvláštne znaky a konštrukcie vo
vyhľadávacích cestách podobné tým, čo existujú v~prostrediach
unixovských interprétov príkazového riadku (shells). Ako všeobecný
príklad uvedieme komplexnú cestu \verb+~$USER/{foo,bar}//baz+, %$
ktorá sa expanduje do všetkých podadresárov pod adresármi
\file{foo} a \file{bar}
v~domovskom adresári používateľa \texttt{\$USER}, ktorý  obsahuje
adresár alebo súbor \file{baz}. Tieto konštrukcie sú popísané
v~ďalších odsekoch.
\subsubsection{Predvolená expanzia}
\label{sec:defaultexpansion}

Ak vyhľadávacia cesta s~najväčšou prioritou (pozri \singleuv{Zdroje cesty}
na strane~\pageref{sec:pathsources}) obsahuje \emph{dvojbodku
navyše} (t.j.\ začiatočnú, koncovú, alebo zdvojenú), \KPS{} vloží na
toto miesto vyhľadávaciu cestu s~druhou najvyššou prioritou, ktorá
je definovaná. Ak táto vložená cesta obsahuje dvojbodku navyše, to
isté sa stane s~ďalšou najvýznamnejšou cestou. Keby sme mali
napríklad dané takéto nastavenie premennej prostredia
\begin{alltt}
>> \Ucom{setenv TEXINPUTS /home/karl:}
\end{alltt}
a hodnotu \code{TEXINPUTS} v~súbore \file{texmf.cnf}
\begin{alltt}
  .:\$TEXMF//tex
\end{alltt}
potom konečná hodnota použitá na vyhľadávanie by bola:
\begin{alltt}
  /home/karl:.:\$TEXMF//tex
\end{alltt}
Keďže by bolo zbytočné vkladať predvolenú hodnotu na viac ako jedno
miesto, \KPS{} mení iba nadbytočnú \samp{:}\ a všetko ostatné
ponecháva na mieste. Najprv kontroluje začiatočnú \samp{:}, potom
koncovú \samp{:} a potom zdvojenú \samp{:}.

\subsubsection{Expanzia zátvoriek}
\label{sec:brace-expansion}

Užitočná črta je expanzia zátvoriek, ktorá funguje tak, že
napríklad \verb+v{a,b}w+ sa expanduje na \verb+vaw:vbw+. Vnáranie je
povolené. Toto sa používa na implementáciu viacnásobných
\TeX{}ovských hierarchií, priradením hodnoty \code{\$TEXMF}
s~použitím zátvoriek. Napríklad v~súbore \file{texmf.cnf} nájdete 
definíciu podobnú tejto (zjednodušenú pre tento príklad):
\begin{verbatim}
  TEXMF = {$TEXMFVAR,$TEXMFHOME,!!$TEXMFLOCAL,!!$TEXMFDIST}
\end{verbatim}
Môžeme to použiť na definíciu, napríklad, \TeX{}ovskej cesty pre vstupy:
\begin{verbatim}
  TEXINPUTS = .;$TEXMF/tex//
\end{verbatim}
%$
bude to znamenať, že po hľadaní v~aktuálnom adresári sa najprv prehľadá celý
strom \code{\$TEXMFVAR/tex}, \code{\$TEXMFHOME/tex}, \code{\$TEXMFLOCAL/tex}
a \code{\$TEXMFDIST/tex} (posledné dva
s~použitím databázových súborov \file{ls-R}). Je to vhodný spôsob ako
spúšťať dve paralelné \TeX{} štruktúry, jednu nemennú
(napríklad na \CD) a druhú neustále aktualizovanú novými
verziami, akonáhle sú dostupné. Použitím premennej
\code{\$TEXMF} vo všetkých definíciách máme istotu, že sa vždy ako
prvý prehľadá aktuálny strom.

\subsubsection{Expanzia podadresárov}
\label{sec:subdirectory.expansion}

Dva alebo viac za sebou nasledujúcich znakov \samp{/} 
v~elemente cesty nasledujúcom za adresárom \var{d} je nahradených všetkými
podadresármi \var{d}: najprv podadresármi priamo pod \var{d}, potom
podadresármi pod nimi, atď. Poradie, v~akom sú prehľadávané
podadresáre na každej úrovni, \emph{nie je špecifikované}.

Ak po \samp{//} špecifikujete akékoľvek komponenty mena súboru,
pridajú sa iba pod\-adre\-sáre so zodpovedajúcimi komponentami.
Napríklad, \samp{/a//b} sa expanduje do
adresárov \file{/a/1/b}, \file{/a/2/b},
\file{/a/1/1/b}, atď, ale nie do \file{/a/b/c} alebo \file{/a/1}.

Viacnásobné konštrukcie \samp{//} v~ceste sú možné, ale
použitie \samp{//} na začiatku cesty je ignorované.

\subsubsection{Typy špeciálnych znakov a ich význam: zhrnutie}
Nasledujúci zoznam zahŕňa %B% význam 
zvláštne znaky v~konfiguračných
súboroch \KPS{}.

% need a wider space for the item labels here. 3em instead of 2em
\newcommand{\CODE}[1]{\makebox[3em][l]{\code{#1}}}
\begin{description}
\item[\CODE{:}]Oddeľovač v~špecifikácii cesty; na začiatku alebo
  na konci cesty nahrádza predvolenú expanziu cesty.\par
\item[\CODE{;}]Oddeľovač v~neunixových systémoch (správa sa ako
   \samp{:}).
\item[\CODE{\$}]Expanzia premennej.
\item[\CODE{\string~}] Reprezentuje domovský adresár používateľa.
\item[\CODE{\char`\{...\char`\}}] Expanzia zátvoriek, napr.\
  z~\verb+a{1,2}b+ sa stane \verb+a1b:a2b+.
\item[\CODE{//}] Expanzia podadresárov. (Môže sa
  vyskytnúť kdekoľvek v~ceste, okrem jej začiatku).
\item[\CODE{\%}] Začiatok komentáru.
\item[\CODE{\bs}] Znak pokračovania riadku (umožňuje viacriadkové vstupy).
\item[\CODE{!!}] Povel na hľadanie súboru \emph{iba} v~databáze,
  neprehľadáva disk.
\end{description}

\subsection{Databázy názvov súborov}
\label{sec:filename.database}

\KPS{} minimalizuje prístupy na disk pri vyhľadávaní. Predsa však
pri inštaláciách s~dostatočným množstvom adresárov hľadanie súboru
v~každom možnom adresári môže zabrať prehnane veľa času (toto platí
zvlášť vtedy, keď musia byť prejdené stovky adresárov s~fontami).
\KPS{} preto používa externe vytvorený \singleuv{databázový} súbor
nazývaný \file{ls-R}, ktorý mapuje súbory v~adresároch a pomáha tak
vyhnúť sa vyčerpávajúcemu prehľadávaniu disku.

Skratky mien (\file{aliases}) v~druhom databázovom súbore vám
umožňujú dať dodatočné mená súborom nachádzajúcim sa
v~zozname \file{ls-R}. Toto môže byť užitočné pri prispôsobovaní sa
súborovým konvenciám 8.3 DOSu v~zdrojových súboroch.

\subsubsection{Súborová databáza}
\label{sec:ls.R}

Ako bolo vysvetlené hore, meno hlavnej databázy súborov musí
byť \file{ls-R}. Môžete umiestniť jednu do koreňa každej hierarchie
\TeX u{} vo svojej inštalácii, ktorú chcete, aby bola prehľadávaná
(predvolená je \code{\$TEXMF}). 
%; väčšinou sa jedná iba o~jednu hierarchiu. 
\KPS{} hľadá \file{ls-R} súbory podľa cesty
v~\code{TEXMFDBS}.

Odporúčaný spôsob ako vytvoriť a udržiavať \samp{ls-R} je spustiť
skript \code{mktexlsr} zahrnutý v~distribúcii. Je vyvolávaný
rôznymi \samp{mktex...} skriptami. Tento skript v~princípe iba
spúšťa príkaz
\begin{alltt}
cd \var{/your/texmf/root} && \path|\|ls -1LAR ./ >ls-R
\end{alltt}
predpokladajúc, že \code{ls} vášho systému vytvára správny výstup
(výstup \GNU \code{ls} je v~poriadku). Aby ste sa ubezpečili,
že databáza bude vždy aktuálna, najjednoduchšie je pravidelne ju
prebudovávať cez \code{cron}, 
takže po zmenách v~inštalovaných
súboroch \Dash\ napríklad pri inštalácii alebo aktualizácii balíka
\LaTeX u{} \Dash\ bude súbor \file{ls-R} automaticky aktualizovaný.

Ak súbor nie je v~databáze nájdený, podľa predvoleného nastavenia
\KPS{} začne vyhľadávať na disku. Ak však určitý element cesty
začína \samp{!!}, bude prehľadávaná \emph{iba} databáza, nikdy nie
disk.

\subsubsection{kpsewhich: samostatné prehľadávanie cesty}
\label{sec:invoking.kpsewhich}

Program \texttt{kpsewhich} vykonáva prehľadávanie cesty nezávislé
od každej aplikácie. Môže byť užitočný ako vyhľadávací \code{find}
program na nájdenie súborov v~hierarchiách \TeX u{} (veľmi sa
využíva v~distribuovaných \samp{mktex}\dots\ skriptoch).

\begin{alltt}
>> \Ucom{kpsewhich \var{option}\dots{} \var{filename}\dots{}}
\end{alltt}
Voľby špecifikované v~\singleuv{\texttt{\var{option}}} môžu začínať buď
\samp{-} alebo \samp{-{}-} a každá skratka, ktorá nie je viacznačná, je
akceptovaná.

\KPS{} považuje každý element vstupného riadku, ktorý nie je
argumentom nejakej voľby, za meno súboru, ktorý hľadá, a
vracia prvý súbor, ktorý nájde. Neexistuje voľba umožňujúca
vrátiť všetky súbory s~určitým menom (na to môžete použiť
nástroj Unixu \samp{find}).

Najbežnejšie voľby sú popísané nižšie.
\begin{description}
\item[\CODE{--dpi=num}]\hfill\break
  Nastav rozlíšenie na \singleuv{\texttt{\var{num}}}; toto má vplyv iba na
  \samp{gf} a \samp{pk} vyhľadávanie. \samp{-D} je synonymom, kvôli
  kompatibilite s~\cmdname{dvips}.  Predvolená hodnota je~600.
\item[\CODE{--format=name}]\hfill\break
  Nastav formát na vyhľadávanie na \singleuv{\texttt{\var{name}}}. Podľa
  predvoleného nastavenia je formát uhádnutý z~mena súboru. Pre formáty,
ktoré nemajú asociovanú jednoznačnú príponu, ako napríklad podporné
  súbory \MP u a konfiguračné súbory \cmdname{dvips}, musíte
  špecifikovať meno ako známe pre \KPS{}, také ako
   \texttt{tex} alebo \texttt{enc files}. Zoznam získate spustením 
   \texttt{kpsewhich -{}-help}.

\item[\texttt{--mode=\var{string}}]\mbox{}\\
  Nastav meno módu na \singleuv{\texttt{\var{string}}}; toto má vplyv iba na
  \samp{gf} a \samp{pk} vyhľadávanie. Žiadna predvolená hodnota:
  každý mód bude nájdený.
\item[\texttt{--must-exist}]\mbox{}\\
  Urob všetko preto, aby si našiel súbory. Ak je to potrebné,
vrátane hľadania na disku. Normálne je v~záujme efektívnosti
  prehľadávaná iba databáza \file{ls-R}.
\item[\texttt{--path=\var{string}}]\mbox{}\\
  Vyhľadávaj podľa cesty \singleuv{\texttt{\var{string}}} (oddeľovaná dvojbodkou
  ako zvyčajne) namiesto hádania vyhľadávacej cesty z~mena súboru.
  Podporované sú \samp{//} a všetky bežné expanzie. Voľby \samp{--path}
  a \samp{--format} sa vzájomne vylučujú.
\item[\texttt{--progname=\var{name}}]\mbox{}\\
  Nastav meno programu na \singleuv{\texttt{\var{name}}}. Toto nastavenie ovplyvňuje
  použitie vyhľadávacej cesty cez nastavenie \singleuv{\texttt{.\var{progname}}}
  v~konfiguračných súboroch. Predvolená hodnota je \samp{kpsewhich}.
\item[\texttt{--show-path=\var{name}}]\mbox{}\\
  Zobrazí cestu použitú na vyhľadávanie súboru s~typom
\singleuv{\texttt{\var{name}}}.
  Môže byť použitá buď súborová prípona (\samp{.pk}, \samp{.vf} a pod.)
  alebo meno, podobne ako vo voľbe \samp{--format}.
\item[\texttt{--debug=\var{num}}]\mbox{}\\
  Nastaví masku výberu ladiacích možností na \singleuv{\texttt{\var{num}}}.
\end{description}

\subsubsection{Príklady použitia}
\label{sec:examplesofuse}

Pozrime sa na \KPS{} v~akcii. Za podčiarknutým príkazom nasleduje
výsledok vyhľadávania v~nasledujúcich riadkoch.
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich  article.cls}
/usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/article.cls
\end{alltt}
Hľadáme súbor \file{article.cls}. Keďže prípona \samp{.cls} je
jednoznačná, nemusíme špecifikovať, že hľadáme súbor typu \singleuv{tex}
(zdrojový súbor \TeX{}). Nájdeme ho v~podadresári
\file{tex/latex/base} pod koreňovým adresárom
\samp{TEXMF-dist}. Podobne, všetky nasledujúce súbory budú nájdené bez
problémov vďaka ich jednoznačnej prípone.
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich array.sty}
   /usr/local/texmf-dist/tex/latex/tools/array.sty
> \Ucom{kpsewhich latin1.def}
   /usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/latin1.def
> \Ucom{kpsewhich size10.clo}
   /usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/size10.clo
> \Ucom{kpsewhich small2e.tex}
   /usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/small2e.tex
> \Ucom{kpsewhich tugboat.bib}
   /usr/local/texmf-dist/bibtex/bib/beebe/tugboat.bib
\end{alltt}

Mimochodom, posledným súborom je bibliografická databáza \BibTeX u pre
články \textsl{TUGBoatu}.

\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich cmr10.pk}
\end{alltt}
Bitmapové súbory fontov typu \file{.pk} sa používajú zobrazovacími
programami ako \cmdname{dvips} a \cmdname{xdvi}. V~tomto prípade
je vrátený prázdny výsledok, keďže neexistujú žiadne vopred
generované Computer Modern \samp{.pk} súbory v~našom systéme
(vzhľadom na to, že v~\TL{} implicitne používame verzie Type1 ).
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich wsuipa10.pk}
\ifSingleColumn   /usr/local/texmf-var/fonts/pk/ljfour/public/wsuipa/wsuipa10.600pk
\else /usr/local/texmf-var/fonts/pk/ljfour/public/
...                         wsuipa/wsuipa10.600pk
\fi\end{alltt}
Pre tieto fonty (fonetickú abecedu z~University of Washington) sme museli vygenerovať\
\samp{.pk} súbory. Keďže predvolený mód \MF u v~našej inštalácii
je \texttt{ljfour} so základným rozlíšením 600~dpi (dots per inch),
je vrátená táto inštancia.
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich -dpi=300 wsuipa10.pk}
\end{alltt}
V~tomto prípade po špecifikovaní, že nás zaujíma rozlíšenie 300~dpi
(\texttt{-dpi=300}), vidíme, že taký font nie je v~systéme
k~dispozícii. Programy ako \cmdname{dvips} alebo \cmdname{xdvi}
by v~tomto prípade vytvorili požadované \texttt{.pk} súbory, použijúc skript \cmdname{mktexpk}.

Teraz obráťme našu pozornosť na hlavičkové a konfiguračné súbory
\cmdname{dvips}. Najprv sa pozrieme na jeden z~bežne používaných
súborov, všeobecný  prológový \file{tex.pro} na pod\-poru \TeX u{},
potom pohľadáme konfiguračný súbor (\file{config.ps}) a
PostScriptovú mapu fontov \file{psfonts.map} \Dash %B% as of 2004, 
mapové a kódové súbory majú svoje vlastné cesty na vyhľadávanie a nové umiestnenie v~stromoch \dirname{texmf}.  
Keďže prípona
\samp{.ps} je ne\-jed\-no\-značná, musíme pre súbor \texttt{config.ps}
špecifikovať explicitne, o ktorý typ sa zaujímame (\optname{dvips
config}).
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich tex.pro}
  /usr/local/texmf/dvips/base/tex.pro
> \Ucom{kpsewhich --format=`dvips config' config.ps}
   /usr/local/texmf/dvips/config/config.ps
> \Ucom{kpsewhich psfonts.map}
   /usr/local/texmf/fonts/map/dvips/updmap/psfonts.map
\end{alltt}
Teraz sa pozrieme na podporné súbory URW Times PostScript.
V~Berryho schéme meno pre
tieto pomenovania fontov je \uv{\texttt{utm}}. Prvý
súbor, ktorý hľadáme, je konfiguračný súbor, ktorý obsahuje meno
mapového súboru:
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich --format="dvips config" config.utm}
   /usr/local/texmf-dist/dvips/psnfss/config.utm
\end{alltt}
Obsah tohoto súboru je
\begin{alltt}
  p +utm.map
\end{alltt}
čo odkazuje na súbor \file{utm.map}, ktorý ideme ďalej hľadať.
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich utm.map}
   /usr/local/texmf-dist/fonts/map/dvips/times/utm.map
\end{alltt}
Tento mapový súbor definuje mená súborov fontov typu Type1
PostScript v~kolekcii URW. Jeho obsah vyzerá takto (zobrazili sme
iba jeho časť):
\begin{alltt}
  utmb8r  NimbusRomNo9L-Medi    ... <utmb8a.pfb
  utmbi8r NimbusRomNo9L-MediItal... <utmbi8a.pfb
  utmr8r  NimbusRomNo9L-Regu    ... <utmr8a.pfb
  utmri8r NimbusRomNo9L-ReguItal... <utmri8a.pfb
  utmbo8r NimbusRomNo9L-Medi    ... <utmb8a.pfb
  utmro8r NimbusRomNo9L-Regu    ... <utmr8a.pfb
\end{alltt}
Zoberme napríklad inštanciu Times Regular \file{utmr8a.pfb} a
nájdime jej pozíciu v~adresárovom strome \file{texmf} použitím
vyhľadávania fontových súborov Type1:
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich utmr8a.pfb}
\ifSingleColumn   /usr/local/texmf-dist/fonts/type1/urw/times/utmr8a.pfb
\else   /usr/local/texmf-dist/fonts/type1/
... urw/utm/utmr8a.pfb
\fi\end{alltt}

Z~týchto príkladov by malo byť zrejmé, ako ľahko môžete nájsť
umiestnenie daného súboru. Toto je zvlášť dôležité, keď máte
podozrenie, že ste narazili na zlú verziu súboru,
pretože \cmdname{kpsewhich} emuluje vyhľadávanie
úplne rovnakým spôsobom ako skutočný program (\TeX{}, dvips a pod).

\subsubsection{Ladiace činnosti}
\label{sec:debugging}
Niekedy je potrebné vyšetriť, ako program rozpoznáva referencie na
súbory. Aby toto bolo možné vhodne uskutočniť, \KPS{} ponúka rôzne
stupne ladenia:
\begin{itemize}
\item[\texttt{\ 1}] Volania \texttt{stat} (testy súborov). Pri behu
   s~aktuálnou \file{ls-R} databázou by nemal dať takmer žiaden výstup.
\item[\texttt{\ 2}] Referencie do hašovacích tabuliek (ako \file{ls-R}
  databázy, mapové súbory, konfiguračné súbory).
\item[\texttt{\ 4}] Operácie otvárania a zatvárania súboru.
\item[\texttt{\ 8}] Všeobecná informácia o ceste pre typy súborov
  hľadaných \KPS. Toto je užitočné pri zisťovaní, kde bola definovaná
  určitá cesta pre daný súbor.
\item[\texttt{16}] Adresárový zoznam pre každý element cesty (vzťahuje
  sa iba na vyhľadávanie na disku).
\item[\texttt{32}] Vyhľadávanie súborov.
\item[\texttt{64}] Premenlivé hodnoty.
\end{itemize}
Hodnota \texttt{-1} nastaví všetky horeuvedené voľby, v~praxi
pravdepodobne vždy použijete tieto úrovne, ak budete potrebovať
akékoľvek ladenie.

Podobne s~programom \cmdname{dvips} nastavením kombinácie
ladiacich prepínačov môžete detailne sledovať, odkiaľ sa berú
používané súbory. Aktuálny popis parametrov je možné nájsť
v~\path{../texmf/doc/html/dvips/dvips_2.html}. Alternatívne,
keď súbor nie je nájdený,
ladiaca cesta ukazuje, v~ktorých adresároch program daný súbor
hľadal, čo môže naznačovať, v~čom sa asi vyskytol problém.
Všeobecne povedané, keďže väčšina programov volá knižnicu \KPS{}
vnútorne, ladiace voľby je možné nastaviť pomocou premennej
prostredia \envname{KPATHSEA\_DEBUG} na potrebnú kombináciu, ako je
to popísané v~horeuvedenom zozname.
(Poznámka pre používateľov Windows: nie je jednoduché
presmerovať všetky hlášky v~tomto systéme do súboru.
Na diagnostické účely môžete dočasne priradiť\hfill\\
\texttt{SET KPATHSEA\_DEBUG\_OUTPUT=err.log}).
Uvažujme ako príklad malý zdrojový súbor
\LaTeX u{}, \file{hello-world.tex}, ktorý obsahuje nasledujúci vstup.
\begin{verbatim}
  \documentclass{article}
  \begin{document}
  Hello World!
  \end{document}
\end{verbatim}
Tento malý súbor používa iba font \file{cmr10}, takže pozrime sa,
ako \cmdname{dvips} pripravuje PostScriptový súbor (chceme použiť
Type1 verziu písiem Computer Modern, preto je nastavená
voľba \texttt{-Pcms}\footnote{Od verzie \TL{}~7 nie
je nutné túto voľbu nastavovať, pretože Type~1 fonty sú
načítané implicitne.}.
\begin{alltt}
> \Ucom{dvips -d4100 hello-world -Pcms -o}
\end{alltt}
V~tomto prípade sme skombinovali \cmdname{dvips} ladiacu
triedu~4 (cesty k~fontom) s~expanziou elementu cesty \KPS\
(pozri Referenčnú príručku \cmdname{dvips}).
%\ifSingleColumn
%We get something
%like the following (we have rearranged the output for easier display):
%\begin{alltt}\small
%\input{examples/ex6.tex}
%\end{alltt}
%\else
Výstup, trochu preusporiadaný, je zobrazený na obrázku~\ref{fig:dvipsdbga}.

\begin{figure*}[tp]
\centering
\input{examples/ex6a.tex}
\caption{Hľadanie konfiguračných súborov}\label{fig:dvipsdbga}

\bigskip

\input{examples/ex6b.tex}
\caption{Hľadanie \singleuv{prolog} súboru}\label{fig:dvipsdbgb}

\bigskip

\input{examples/ex6c.tex}
\caption{Hľadanie súboru fontu}\label{fig:dvipsdbgc}
\end{figure*}

%\input{examples/ex6skfromtl6.tex} % TODO: Janka -- treba aktualizovat
%                                            z ../examples/ex6*.tex

\cmdname{dvips} začne lokáciou svojich pracovných súborov. Najprv je
nájdený \file{texmf.cnf}, ktorý obsahuje definície vyhľadávacích
ciest ostatných súborov, potom databáza súborov \file{ls-R} (na
optimalizáciu vyhľadávania súborov) a skratky mien súborov
(\file{aliases}), čo robí možným deklarovať viacero mien (napr.\
krátke meno typu \singleuv{8.3} ako v~\acro{DOS}e a dlhšiu prirodzenejšiu
verziu) pre ten istý súbor. Potom \cmdname{dvips} pokračuje
v~hľadaní všeobecného konfiguračného súboru \file{config.ps} skôr,
ako začne hľadať súbor nastavení \file{.dvipsrc} (ktorý, v~tomto
prípade, \emph{nie je nájdený}). Nakoniec, \cmdname{dvips} nájde
konfiguračný súbor pre font Computer Modern PostScript,
\file{config.cms} (toto bolo iniciované voľbou\texttt{-Pcms}
v~príkaze \cmdname{dvips}). Tento súbor obsahuje zoznam \uv{mapových}
súborov, ktoré definujú vzťah medzi menami fontov v~\TeX u,
PostScripte a systéme súborov.
\begin{alltt}
> \Ucom{more /usr/local/texmf/dvips/cms/config.cms}
   p +ams.map
   p +cms.map
   p +cmbkm.map
   p +amsbkm.map
\end{alltt}
\cmdname{dvips} preto pokračuje v~hľadaní všetkých týchto súborov plus
všeobecného mapového súboru \file{psfonts.map}, ktorý sa načíta
vždy (obsahuje deklarácie bežne používaných PostScriptových fontov;
pozri poslednú časť sekcie~\ref{sec:examplesofuse}, kde sa nachádza
viac detailov o narábaní s~mapovými súbormi PostScriptu).

V~tomto bode sa \cmdname{dvips} identifikuje používateľovi\,\ldots
\begin{alltt}\ifSingleColumn
This is dvips(k) 5.92b Copyright 2002 Radical Eye Software (www.radicaleye.com)
\else\small{}This is dvips(k) 5.92b Copyright 2002 Radical Eye ...
\fi\end{alltt}% decided to accept slight overrun in tub case
\ifSingleColumn
\noindent\ldots potom pokračuje v~hľadaní prológového súboru
\file{texc.pro}:

\begin{alltt}\small
kdebug:start search(file=texc.pro, must\_exist=0, find\_all=0,
  path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//:
  ~/tex/fonts/type1//:!!/usr/local/texmf/fonts/type1//).
  kdebug:search(texc.pro) => /usr/local/texmf/dvips/base/texc.pro
\end{alltt}
\else
potom pokračuje v~hľadaní prológového súboru
\file{texc.pro} (pozri obrázok~\ref{fig:dvipsdbgb}).
\fi

Po nájdení tohoto súboru, \cmdname{dvips} vypíše na výstup dátum a
čas a informuje nás, že vygeneruje súbor \file{hello-world.ps}, že
potrebuje súbor s~fontom \file{cmr10}, ktorý bude deklarovaný ako
\uv{rezidentný}:
\begin{alltt}\small
TeX output 1998.02.26:1204' -> hello-world.ps
Defining font () cmr10 at 10.0pt
Font cmr10 <CMR10> is resident.
\end{alltt}
Teraz sa rozbehne hľadanie súboru \file{cmr10.tfm}, ktorý je
nájdený, potom je referencovaných ešte niekoľko prológových súborov
(nezobrazené) a nakoniec je nájdená inštancia fontu
Type1, \file{cmr10.pfb}, ktorá je pridaná do výstupného súboru
(pozri posledný riadok).
\begin{alltt}\small
kdebug:start search(file=cmr10.tfm, must\_exist=1, find\_all=0,
  path=.:~/tex/fonts/tfm//:!!/usr/local/texmf/fonts/tfm//:
       /var/tex/fonts/tfm//).
kdebug:search(cmr10.tfm) => /usr/local/texmf/fonts/tfm/public/cm/cmr10.tfm
kdebug:start search(file=texps.pro, must\_exist=0, find\_all=0,
   ...
<texps.pro>
kdebug:start search(file=cmr10.pfb, must\_exist=0, find\_all=0,
  path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//:
       ~/tex/fonts/type1//:!!/usr/local/texmf/fonts/type1//).
kdebug:search(cmr10.pfb) => /usr/local/texmf/fonts/type1/public/cm/cmr10.pfb
<cmr10.pfb>[1]
\end{alltt}

\subsection{Možnosti nastavenia za behu programu}

Ďalšou z~pekných čŕt distribúcie \Webc{}  je možnosť kontroly
množstva pamäťových parametrov (najmä veľkosti polí) za behu
prostredníctvom súboru \file{texmf.cnf},
ktorý číta knižnica \KPS{}. Nastavenia všetkých parametrov môžete
nájsť v~časti~3 tohto súboru. Najdôležitejšie riadiace
premenné (čísla riadkov sa vzťahujú na súbor \file{texmf.cnf}):

\begin{description}
\item[\texttt{main\_memory}]
  Celkový počet dostupných slov v~pamäti pre \TeX{}, \MF{} a \MP.
  Musíte vytvoriť nový formátový súbor pre každé odlišné nastavenie.
  Napríklad môžete vygenerovať \uv{obrovskú} verziu \TeX u{}
  a zavolať súbor s~formátom \texttt{hugetex.fmt}. S~po\-užitím
  štandardnej špecifikácie mena programu používaného knižnicou
  \KPS{}, konkrétna hodnota premennej \texttt{main\_memory} sa načíta zo
  súboru \file{texmf.cnf}. 
  %B% (porovnaj všeobecnú hodnotu a \uv{obrovskú} hodnotu, ktorá sa inštancuje cez \texttt{hugetex}, atď.).
\item[\texttt{extra\_mem\_bot}]
  Dodatočný priestor pre \uv{veľké} dátové štruktúry \TeX u{}:
  \uv{boxy}, \uv{glue}, \uv{break\-point(y)} a podobne.
  Je to užitočné hlavne ak používate \PiCTeX{}.
\item[\texttt{font\_mem\_size}]
  Počet dostupných slov pre informáciu o fontoch v~\TeX u. Toto je
  viac-menej celková veľkosť všetkých prečítaných \acro{TFM} súborov.
\item[\texttt{hash\_extra}]
  Dodatočný priestor pre hašovaciu tabuľku mien riadiacej sekvencie.
  Len $\approx$10\,000 riadiacich sekvencií môže byť uložených v~hlavnej
  hašovacej tabuľke; ak máte veľkú knihu s~mnohými krížovými odkazmi,
  toto nemusí stačiť. Implicitná hodnota \texttt{hash\_extra} je \texttt{50000}.
  %B% Vidíte, že obidve  volania programov \cmdname{hugetex} a \cmdname{pdftex} požadujú
  %B% dodatočných 15\,000 riadiacich sekvencií (preddefinovaná hodnota
  %B% hash\_extra  je nula).
\end{description}
Samozrejme, tento prvok nemôže nahradiť naozajstné dynamické polia
a alokácie pamäte, ale keďže tieto sa veľmi ťažko implementujú
v~súčasnej verzii \TeX u, tieto parametre počas behu programu
poskytujú praktický kompromis, ktorý dovoľuje aspoň nejakú
flexi\-bilitu.
\end{otherlanguage}

\begin{comment}
\section{Překlad pro novou unixovou platformu}
Pokud používáte platformu, pro kterou neposkytujeme binárky, nezbude vám
nic jiného, než si je vytvořit ze zdrojáků sami.
Není to tak těžké, jak se traduje či zdá. Vše, co je třeba, najdete
v~adresáři \texttt{source} distribuce.

\subsection{Předpoklady úspěchu}
Budete potřebovat alespoň 100~Mebibytů diskového prostoru na kompilaci
celého \TeX{}u a podpůrných programů. Budete také potřebovat kompilátor
\acro{ANSI}~C, program \cmdname{make}, lexikální analyzátor a generátor
překladače. Doporučujeme \GNU{} verze těchto programů
(\cmdname{gcc}, \GNU \cmdname{make}, \cmdname{m4}, \cmdname{flex},
\cmdname{bison}).  Možná uspějete i s~jinými verzemi kompilátoru~C, 
programu \cmdname{make} a dalších programů, ale budete potřebovat
dobrou znalost kompilace unixových programů pro řešení kolizí.
Také příkaz \texttt{uname} musí vracet rozumné hodnoty.

\subsection{Konfigurace}

Pro začátek proveďte normální instalaci \TL{} na váš disk (viz
oddíl~\ref{sec:install.disk} na
straně~\pageref{sec:install.disk}). Můžete přeskočit instalaci 
všech předkompilovaných binárek.

Potom rozbalte zdroje z~komprimovaného \texttt{tar} archívu z~adresáře
\dirname{source} na svůj disk a přejděte do adresáře, kam jste zdroje
rozbalili.

Potom spusťte program \cmdname{configure} například takto:
\begin{alltt}
> \Ucom{sh configure -prefix=/usr/local/TeX}
\end{alltt}

Adresář udaný přepínačem \optname{-prefix} je ten, kam jste instalovali
pomocný texmf strom; struktura adresářů bude jak je popsáno níže (přičemž
\$TEXDIR je adresář, který jste zvolili):

\noindent
\begin{tabularx}{\textwidth}{@{}>{\ttfamily}lX@{}}
  \dirname{$TEXDIR/share/texmf}          & hlavní strom s~fonty, makry, atp.\\
  \dirname{$TEXDIR/man}                  & unixové manuálové stránky\\
  \dirname{$TEXDIR/info}                 & \GNU style Info manuály\\
  \dirname{$TEXDIR/bin/$PLATFORM}        & binárky
\end{tabularx}
%$

Pokud chcete zrušit extra úroveň adresářů \dirname{$PLATFORM} pro každou
platformu, t.j.\ uložit binárky do adresáře \dirname{$TEXDIR/bin},
specifikujte volbu \verb|--disable-multiplatform| pro \cmdname{configure}.

Podívejte se na výstup příkazu \verb|./configure --help| pro popis
dalších přepínačů, které můžete chtít použít. Například můžete chtít
vynechat překlad \OMEGA{}y či \eTeX{}u.

\subsection{Spuštění \cmdname{make}}

Ověřte, zda proměnná prostředí nebo volba \texttt{noclobber} není nastavena.

Potom spusťte hlavní \cmdname{make} takto:
\begin{alltt}
> \Ucom{make world}
\end{alltt}
a dejte si chvíli oddechu\ldots
Případně si můžete zaznamenat všechen výstup takto:
\begin{alltt}
> \Ucom{sh -c \string"make world >world.log 2>\&1\string" \&}
\end{alltt}
Předtím než uvěříte, že všechno je v~pořádku, zkontrolujte
logovací soubor na chyby: \GNU \cmdname{make} vždy používá řetězec
\samp{***}, kdykoliv příkaz selže.  Také zkontrolujte, zda všechny programy
byly opravdu přeloženy:
\begin{alltt}
> \Ucom{cd \var{TEXDIR}/bin/\var{archname}}
> \Ucom{ls | wc}
\end{alltt}
Výsledkem by mělo být přes 200 programů (můžete zkontrolovat přesný
počet s~adresáři \dirname{bin} na~distribučním médiu).

Pro závěrečný \texttt{make install} budete potřebovat rootovské
oprávnění, takže můžete rozdělit \samp{make world} na dvě části:
\begin{alltt}
> \Ucom{make all}
> \Ucom{su}
> \Ucom{make install strip}
\end{alltt}

Poté, co instalujete všechny binárky, měli byste provést
normální postinstalační proceduru, jak je popsána 
v~oddíle~\ref{sec:postinstall} na straně~\pageref{sec:postinstall}.

Rovněž, když budete chtít zpřístupnit svoje binárky ostatním, 
prosíme kontaktujte nás.  Rádi je umístíme na webové stránky \TL.
\end{comment}

\htmlanchor{ack}
\section{Poděkování}

\TL{} je výsledkem společného úsilí téměř všech skupin uživatelů \TeX u.
Toto vydání editoval \TL{} Karl Berry. 
Seznam ostatních hlavních přispěvatelů, minulých i současných, následuje. 
Děkujeme:
%B% Kaja Christiansen prováděla neúnavně opakované
%B% rekompilace na různých unixových platformách. Vladimir Volovich odvedl
%B% vynikající práci na vyčištění zdrojových textů a provedl mnohá
%B% vylepšení, zatímco Gerben Wierda dělal veškerou práci pro \MacOSX.

\begin{itemize*}
\item Anglickému, německému, holandskému a polskému sdružení 
uživatelů \TeX{}u (\acro{TUG}, \acro{DANTE} e.V., 
\acro{NTG} resp. \acro{GUST}), kteří společně zajistily 
nezbytnou technickou a administrativní infrastrukturu.
Připojte se, prosím, k~\TeX ovskému sdružení ve vaší 
blízkosti (\acro{CSTUG})!
(Viz \url{http://tug.org/usergroups.html}.)

\item Týmu \acro{CTAN}u, pozoruhodně %nejpozoruhodnějším 
Robinu Fairbairnsovi a Raineru Sch\"opfovi, který distribuuje obrazy \TL{} a
poskytuje společnou infrastrukturu pro aktualizaci balíků, 
na kterých je \TL{} závislý.

\item Nelsonu Beebemu, který spřístupnil mnohé platformy vývojařům \TL\
a za jeho vlastní obsáhlé testování.

\item Johnu Bowmanovi, za vykonání mnoha změn v~jeho pokročilém 
grafickém programu Asymptote, aby tento fungoval v~\TL.

\item Peteru Breitenlohnerovi a \eTeX\ týmu, kteří poskytují 
stabilní základ budoucnosti \TeX u, a výslovně Peteru za 
hvězdnou pomoc s~používáním osobních nástrojů \GNU\ v~celém \TL.

%B% \item Karlu Berrymu, který poskytl původní distribuci \Webc{}, a
%B% pokračoval v~poskytování cenných rad, povzbuzení a pomocí.

\item Jin-Hwan Choovi a celému týmu DVIPDFM$x$, za jejich vynikajíci 
ovladač a za schopnost reagovat na konfigurační problémy. 
\item Thomasi Esserovi, za překrásný balík \teTeX{}, bez něhož by \TL{}
nikdy neexistovala.
\item Michelu Goossensovi, který je spoluautorem původní dokumentace.

\item Eitanu Gurarimu, jehož \TeX{}4ht je použito pro
\HTML{} verzi této dokumentace a který každý rok obratem
pracoval neúnavně na jeho rozšířeních. Eitan nás předčasně
opustil v~červnu 2009 a tuto dokumentaci věnujeme jeho památce.
\item Hansi Hagenovi, za mnohá testování a přípravu jeho formátu \ConTeXt\ 
(\url{http://pragma-ade.com}) pracujícího uvnitř systému \TL.

\item \Thanh ovi, Martinu Schröderovi a pdf\TeX\ týmu (\url{http://pdftex.org}) 
za pokračující rozšiřování možností \TeX u.

\item Hartmutu Henkelovi, za významný příspěvek k~vývoji
pdf\TeX u, Lua\TeX u atp.

\item Taco Hoekwaterovi, za významné úsilí při obnovení vývoje \MP u i
samotného (Lua)\TeX{}u (\url{http://luatex.org}), za začlenění \ConTeXt{}u do systému \TL, 
za přidání vícevláknové funkčnosti programu Kpathsea a mnoho dalšího.
\item Paw{\l}u Jackowskému, za windowsový instalátor \cmdname{tlpm}, 
a Tomaszi {\L}uczakovi, za \cmdname{tlpmgui}, používaný v~předchozích vydáních.

\item Akirovi Kakuto, za poskytnutí windowsovských binárek
z~jeho distribuce \acro{W32TEX} pro japonský \TeX{} 
(\url{http://w32tex.org}) a za množství dalších příspěvků k~vývoji.

\item Jonathanu Kewovi a \acro{SIL}, za vyvinutí pozoruhodného systému \XeTeX{}u a 
za čas a trápení při jeho integraci do \TL{}, 
právě tak za výchozí verzi instalačního programu Mac\TeX a kromě toho za námi 
doporučený pomocný program \TeX{}works. % front-end

\item Dicku Kochovi, za údržbu Mac\TeX{}u (\url{http://tug.org/mactex})
ve velmi blízkém tandemu s~\TL{}, a za jeho skvělé veselí přitom. % for his great good cheer in doing so.

\item Reinhardovi Kotuchovi za důležitý příspěvek k~infrastruktuře a 
instalačnímu programu \TL{} 2008, rovněž za úsilí při výzkumu Windows, 
za skript \texttt{getnonfreefonts} a mnoho dalšího.

\item Siep Kroonenbergové, rovněž za důležitý příspěvek k~infrastruktuře 
a instalačnímu programu \TL{} 2008, zvláště pod Windows a za množství práce 
při aktualizaci této příručky, popisující tyto vlastnosti.

\item Mojcovi Miklavecovi, za množství pomoci s~\ConTeXt{}em.

\item Heikovi Oberdiekovi, za balík \pkgname{epstopdf} a mnohé další, 
za kompresi velikánských datových souborů \pkgname{pst-geo} tak, že 
jsme je mohli zařadit do instalace a především za jeho mimořádnou práci 
na balíku \pkgname{hyperref}.

\item Petru Olšákovi, který koordinoval a kontroloval velmi pečlivě
českou a slovenskou podporu na \TeXLive.

\item Toshio Oshima za jeho windowsový prohlížeč \cmdname{dviout}.

\item Manueli Pégourié-Gonnardovi, za pomoc při aktualizaci balíků,
vylepšení dokumentace a rozvoj dokumentu \cmdname{texdoc}.

\item Fabrice Popineau, za původní podporu Windows na \TL{} a za francouzskou dokumentaci.

\item Norbertovi Preiningovi, přednímu architektovi infrastruktury a 
instalačního programu \TL{} 2008 a také za koordinaci Debian 
verze \TL{} (společně s~Frankem K\"usterem),
za mnohé průběžné návrhy na zlepšení.
\item Sebastian Rahtz, za původní vytvoření systému \TL{} a za jeho údržbu po mnoho let.

\item Philu Taylorovi, za zřízení stahování Bit\-Torrentu.

\item Tomasz Trzeciak, za rozsáhlou pomoc s~Windows. % širokopásmovou ? wide-ranging

\item Vladimir Volovich, za významnou pomoc s~portováním % with porting 
a jinými problémy údržby, obzvláště za to, že udělal realizovatelným zahrnutí \cmdname{xindy}.

\item Staszku Wawrykiewiczovi, hlavnímu testérovi všeho na \TL{} a
koordinátorovi mnoha důležitých polských příspěvků: fontů, windowsové instalace a dalších.
\item Olafu Weberovi, pro jeho pečlivou údržbu \Webc.

\item Gerbenu Wierdovi, za vytvoření a údržbu původní podpory \MacOSX.

\item Grahamu Williamsovi, tvůrci \TeX\ Catalogue.


\end{itemize*}
Tvůrci binárek:
Ettore Aldrovandi (\pkgname{i386-solaris}, \pkgname{x86\_64-solaris}),
Marc Baudoin (\pkgname{amd64-netbsd}, \pkgname{i386-netbsd}),
Karl Berry (\pkgname{i386-linux}, \pkgname{sparc-solaris}),
Alan Braslau (\pkgname{amd64-kfreebsd}, \pkgname{i386-kfreebsd}),
Peter Breitenlohner (\pkgname{x86\_64-linux}),
Ken Brown (\pkgname{i386-cygwin}),
Simon Dales (\pkgname{armhf-linux}),
Christian Mensing (\pkgname{mips-irix}),
Akira Kakuto (\pkgname{win32}),
Dick Koch (\pkgname{universal-darwin}, \pkgname{x86\_64-darwin}),
Nikola Le\v{c}i\'c (\pkgname{amd64-freebsd}, \pkgname{i386-freebsd}),
Mojca Miklavec (\pkgname{mipsel-linux}),
Norbert Preining (\pkgname{alpha-linux}),
Thomas Schmitz (\pkgname{powerpc-linux}),
Boris Veytsman (\pkgname{armel-linux}).
Pro informaci o procesu budování \TL{}, viz
\url{http://tug.org/texlive/build.html}.

Překladatelé této příručky:
Boris Veytsman (Ruština), Jjgod Jiang, Jinsong Zhao, Yue Wang, \& Helin Gai (Čínština),
Uwe Ziegenhagen (Němčina),
Manuel Pégourié-Gonnard (Francouzština),
Marco Pallante (Italština),
Nikola Lečić (Srbština),
Petr Sojka \& Ján Buša (Čeština\slash Slovenština),%
\footnote{Ke korektuře českého a slovenského překladu přispěli 
v~letech 2003--2012 kromě autorů Jaromír Kuben, Milan Matlák, Tomáš Obšívač,
Karel Píška, Tomáš Polešovský, Libor Škarvada, Zdeněk Wagner a další.
%Libor Škarvada korigoval i letošní verzi.
Poděkování patří také Michalu Mádrovi, 
který dokončil editaci souboru cs.po a přeložil také soubor README.EN.}
Staszek Wawrykiewicz (Polština).  
Webovská stránka dokumentace \TL{} je \url{http://tug.org/texlive/doc.html}.
%B% Dále Gerhard Wilhelms, Volker Schaa, Fabrice Popineau, Janka
%B% Chlebíková, Petra Sojková, Staszek Wawrykiewicz,
%B% Erik Frambach a Ulrik Vieth laskavě přeložili v~různých
%B% obdobích dokumentaci do svých mateřských jazyků a poskytli
%B% vítanou zpětnou reakci.
Samozřejmě, nejdůležitější poděkování patří Donaldu Knuthovi, 
především za vymyšlení \TeX u a také za to, že ho věnoval světu.

\section{Historie vydání}
\label{sec:history}

\subsection{Minulost}

Diskuse začala koncem roku 1993, kdy holandská skupina uživatelů \TeX{}u 
NTG začala práci na \CD{} 4All\TeX{} pro uživatele \acro{MS-DOS}u, doufajíc,
že doba nazrála pro vydání jednoho \CD{} pro všechny
systémy. Byl to na svou dobu příliš ambiciózní cíl, ale
nenastartoval jen velmi úspěšné 4All\TeX{} \CD{}, ale také
pracovní skupinu \acro{TUG}u o \emph{\TeX{} Directory Structure}
(\url{http://tug.org/tds}), která specifikovala,
jak vytvořit konzistentní a spravovatelnou
kolekci \TeX{}ových souborů. Kompletní draft \TDS{} byl publikován 
v~prosincovém čísle časopisu \textsl{TUGboat} v~roce 1995 a
hned ze začátku bylo jasné, že jedním z~žádaných produktů bude
vzorová struktura \CD{}. Distribuce, kterou nyní máte, je přímým
výstupem práce této pracovní skupiny. Evidentní úspěch \CD{} 4All\TeX{}  
ukázal, že i unixoví uživatelé by toužili po podobně jednoduchém 
systému, a to je také jedno z~hlavních aktiv~\TeXLive.

Nejprve jsme vytvořili unixové \TDS{} \CD{} na podzim
1995 a rychle identifikovali \teTeX{} Thomase Essera
jako ideální systém, jelikož již měl multi\-platformní
podporu a byl koncipován s~perspektivou
přenositelnosti. Thomas souhlasil s~pomocí a seriózní práce započala
začátkem roku 1996. První vydání se uskutečnilo
v~květnu 1996. Začátkem 1997 Karl Berry dokončil nové hlavní
vydání \Webc, které obsahovalo téměř všechny vlastnosti,
které Thomas Esser přidal do \teTeX{}u, a tak jsme se rozhodli
druhé vydání \CD{} postavit na standardním
\Webc, s~přidáním skriptu \texttt{texconfig} z~\teTeX{}u.
Třetí vydání \CD{} bylo založeno na další revizi
\Webc, 7.2, provedené Olafem Weberem; a jelikož zároveň
byla hotova nová verze \teTeX{}u, \TL{} obsahoval 
téměř všechna její vylepšení. Podobně čtvrté vydání používalo novou 
verzi \teTeX{}u a nové vydání \Webc{} (7.3).
\TL{} nyní obsahuje i kompletní systém pro Windows.

Pro páté vydání (březen 2000) bylo mnoho částí \CD{} revidováno
a zkontrolováno a byly aktualizovány stovky
balíků. Detaily o balících byly uloženy v~souborech \acro{XML}.
Ale hlavní změnou pro \TeX\ Live~5 bylo vynětí
softwaru, na kterém byla jakákoliv omezení na šíření
(non-free software). Vše uložené na \TL{} je nyní
slučitelné s~tzv.\ `Debian Free Software Guide\-lines'
(\url{http://www.debian.org/intro/free}); udělali jsme vše možné,
abychom zkontrolovali licenční podmínky všech balíků,
ale budeme vděčni za upozornění na jakékoli chyby.

Šesté vydání (červenec 2001) mělo aktualizovaného materiálu
ještě více. Hlavní změnou byl nový instalační přístup:
uživatel může volit instalační kolekce.
Byly kompletně reorganizovány jazykové kolekce,
takže jejich výběrem se instalují
nejen makra, fonty, ale je také připraven odpovídající
soubor \texttt{language.dat}.

Sedmé vydání v~roce 2002 mělo podstatné rozšíření v~přidání
podpory \MacOSX{}, kromě množství aktualizací balíků a programů.
Důležitým cílem byla opětná integrace s~\teTeX{}em
a korekce odchylek z~pátého a šestého vydání.

\subsubsection{2003}

V~roce 2003 se neustálou smrští oprav a rozšíření stalo to, že
velikost \TL{} již neumožnila jeho směstnání
na jedno \CD{}, a tak došlo k~rozdělení na tři různé distribuce
(viz oddíl~\ref{sec:tlcoll.dists} na
straně~\pageref{sec:tlcoll.dists}).  Navíc:

\begin{itemize*}
\item Na žádost \LaTeX{} týmu jsme změnili standardní příkazy
      \cmdname{latex} a \cmdname{pdflatex} tak, že nyní používají
      \eTeX{} (viz strana~\pageref{text:etex}).
\item Byly přidány a jsou nyní doporučovány k~používání
      nové fonty Latin Modern.
\item Byla zrušena podpora OS Alpha \acro{OSF}
      (podpora \acro{HPUX} byla zrušena již dříve), jelikož se 
      nenašel nikdo, kdo by na těchto platformách zkompiloval nové binárky.
\item Instalační program Windows byl změněn podstatným způsobem; poprvé
      bylo integrováno uživatelské prostředí založené na XEmacsu.
\item Důležité pomocné programy pro Windows
      (Perl, \GS{}, Image\-Magick, Ispell) jsou nyní instalovány
      do instalačního adresáře \TL{}.
\item Mapovací soubory jmen fontů pro \cmdname{dvips}, \cmdname{dvipdfm}
      a \cmdname{pdftex} jsou nyní generovány novým programem
      \cmdname{updmap} a instalovány do \dirname{texmf/fonts/map}.
%+\item \TeX{}, \MF{}, and \MP{} now output 8-bit input
%+      characters as themselves in output (e.g., \verb|\write|) files,
%+      log files, and the terminal, i.e., \emph{not} translated using the
%+      \verb|^^| notation.  In \TL{}~7, this translation was
%+      dependent on the system locale settings; now, locale settings do
%+      not influence the \TeX{} programs' behavior.  If for some reason
%+      you need the \verb|^^| output, rename the file
%+      \verb|texmf/web2c/cp8bit.tcx|.  (Future releases will have cleaner
%+      ways to control this.)
\item \TeX{}, \MF{} a \MP{} nyní dávají na výstup %B% 8-bitové 
      většinu vstupních
      znaků (32 a výš) bez konverze (například do souborů
      zapisovaných pomocí \verb|\write|,
      souborů log, na terminál), a tedy \emph{nejsou překládány} do
      sedmibitové \verb|^^| notace.  V~\TL{}~7 bylo toto mapování
      závislé na nastavení systémových locale; nyní již nastavení locale
      \emph{neovlivní} chování \TeX{}u.  Pokud z~nějakých důvodů
      potřebujete výstup s~\verb|^^|, přejmenujte soubor
      \verb|texmf/web2c/cp8bit.tcx|. Příští verze bude mít čistší řešení.
\item Tato dokumentace byla podstatným způsobem přepracována.
\item Konečně, jelikož čísla verzí \TL{} již příliš narostla,
      verze je nyní identifikována rokem vydání: \TL{} 2004.
\end{itemize*}

\subsubsection{2004}
Rok 2004 přinesl mnoho změn:
\begin{itemize}

\item Pokud máte lokálně instalovány fonty, které 
využívají své vlastní podpůrné soubory
\filename{.map} nebo (mnohem méně pravděpodobně) \filename{.enc}, 
možná budete nuceni tyto soubory přesunout.

Soubory \filename{.map}  jsou nyní vyhledávány jen v~podaresářích
\dirname{fonts/map} (v~každém stromě \filename{texmf}), podle cesty
\envname{TEXFONTMAPS}.  Podobně, soubory \filename{.enc} jsou hledány
jen v~podadresářích \dirname{fonts/enc}, podle cesty \envname{ENCFONTS}.
\cmdname{updmap} se pokusí vypsat varování o~problematických souborech.
%

O~metodách zpracování té které informace, prosíme viz
\url{http://tug.org/texlive/mapenc.html}.

\item \TKCS\ byla rozšířena přidáním instalovatelného \CD, 
založeného na \MIKTEX u, pro ty, kteří dávají přednost 
této implementaci před Web2C. 
%Také loňské demo \CD{} bylo nahrazeno instalovatelným \CD{} pro Windows. 
Viz oddíl~\ref{sec:overview.tl} (stránka~\pageref{sec:overview.tl}).

\item Uvnitř \TL byl velký strom \dirname{texmf} předešlých vydání nahrazen třemi: \dirname{texmf},
\dirname{texmf-dist} a \dirname{texmf-doc}.  Viz oddíl~\ref{sec:tld} (stránka~\pageref{sec:tld}) a soubory \filename{README} pro každý z~nich.

\item Všechny vstupní soubory týkajíci se \TeX u jsou teď soustředěny 
v~podadresáři \dirname{tex} stromů  \dirname{texmf*} a nemají oddělené 
sourozenecké adresáře \dirname{tex}, \dirname{etex},
\dirname{pdftex}, \dirname{pdfetex} atd.  Viz
\CDref{texmf.doc/doc/english/tds/tds.html\#Extensions}
{\texttt{texmf-doc/doc/english/tds/tds.html\#Extensions}}.

\item Pomocné dávky (neměly by být volány uživateli) jsou teď 
umístěny v~novém podadresáři \dirname{scripts} stromů \dirname{texmf*}
a mohou být vyhledávány prostřednictvím 
\verb|kpsewhich -format=texmfscripts|.  Když tedy máte programy 
volající tyto dávky, budou muset být nastaveny. Viz
\CDref{texmf.doc/doc/english/tds/tds.html\#Scripts} 
{\texttt{texmf-doc/doc/english/tds/tds.html\#Scripts}}. 

\item Téměř všechny formáty umožňují většinu znaků tisknout 
bez konverze pomocí překladového souboru 
\filename{cp227.tcx}, místo jejich konverze pomocí 
\verb|^^| notace.  Konkrétně, znaky na pozicích 32--256, 
plus \uv{tab}, \uv{vertikální tab} a \uv{form feed} jsou považovány 
za tisknutelné a nejsou konvertovány. Výjimky tvoří plain \TeX\
(jen 32--127 jsou tisknutelné), \ConTeXt\ (0--255 tisknutelné) a formáty
systému \OMEGA. Toto implicitní chování je téměř stejné jak na
\TL\,2003, ale je implementováno čistěji, s~více možnostmi přizpůsobení.
Viz \CDref{texmf-dist/doc/web2c/web2c.html\#TCX-files}
{\texttt{texmf-dist/doc/web2c/web2c.html\#TCX-files}}. 
(Mimochodem, se vstupem Unicode, může \TeX\ na výstupu vypsat posloupnosti
částečných znaků při výpisu chybových kontextů, protože je bytově orientován.)

\item \textsf{pdfetex} je teď implicitní stroj pro všechny formáty 
kromě samotného (plain) \textsf{tex}u.  (Ten jistěže generuje \acro{DVI},
 když je spuštěn jako \textsf{latex} atd.)  To znamená, kromě jiných
 věcí, že  mikrotypografické rozšíření \textsf{pdftex}u jsou dostupné
 v~\LaTeX u, \ConTeXt u atd., stejně jako rozšíření 
\eTeX u (\OnCD{texmf-dist/doc/etex/base/}). 

To také znamená, že užití balíku \pkgname{ifpdf} (pracuje s~plainem 
i \LaTeX em) nebo ekvivalentního kódu je \emph{důležitější 
než kdykoliv předtím}, protože jednoduché testování, zda 
je \cs{pdfoutput} nebo nějaký jiný primitiv definován, 
není spolehlivý způsob určení, zda je generován \acro{PDF} 
výstup. Tento zpětný krok jsme udělali co nejvíc kompatibilní 
letos, ale v~příštím roce \cs{pdfoutput} může 
být definován, dokonce i když se zapisuje do \acro{DVI}.

\item pdf\TeX\ (\url{http://pdftex.org/}) má množství nových vlastností:

  \begin{itemize*}
  
  \item \cs{pdfmapfile} a \cs{pdfmapline} poskytují podporu mapování 
    fontů uvnitř dokumentu.  
  \item Mikrotypografické rozšíření fontu může být použito jednodušeji.\\
  \url{http://www.ntg.nl/pipermail/ntg-pdftex/2004-May/000504.html}
  
  \item Všechny parametry, které byly předtím nastavovány ve 
 zvláštním konfiguračním souboru \filename{pdftex.cfg}, musí 
  teď být nastaveny pomocí primitivů, obyčejně 
  v~\filename{pdftexconfig.tex}; \filename{pdftex.cfg} není 
  dále podporován.  Všechny existující \filename{.fmt} soubory 
  musí být znovu vytvořeny při změně souboru \filename{pdftexconfig.tex}.
  
  \item Další informace viz manuál pdf\TeX u: \OnCD{texmf/doc/pdftex/manual}.
  
  \end{itemize*}

\item Primitiv \cs{input} v~\cmdname{tex}u (a \cmdname{mf} a
\cmdname{mpost}) teď akceptuje  dvojité uvozovky se jmény obsahujícími 
mezery a s~jinými zvláštními znaky.  Typické příklady:
\begin{verbatim}
\input "filename with spaces"   % plain
\input{"filename with spaces"}  % latex
\end{verbatim}
Pro další informace viz manuál Web2C: \OnCD{texmf-dist/doc/web2c}.

\item Podpora enc\TeX u je nyní zahrnuta uvnitř Web2C, 
v~důsledku toho ve všech \TeX ových programech, použitím 
volby \optname{-enc}  \Dash \emph{jen v~případě, že formáty 
jsou vytvořeny}.  enc\TeX\ podporuje obecné překódování 
vstupu a výstupu, čímž umožňuje plnou podporu kódování 
Unicode (v~\acro{UTF}-8).  Viz \OnCD{texmf-dist/doc/generic/enctex/} a 
\url{http://www.olsak.net/enctex.html}.

\item Aleph, nový stroj kombinující \eTeX\ a \OMEGA, je nyní k~dispozici.
Trochu informace najdete na \OnCD{texmf-dist/doc/aleph/base}
a \url{http://www.tex.ac.uk/cgi-bin/texfaq2html?label=aleph}. Formát pro 
Aleph, založený na \LaTeX u se jmenuje \textsf{lamed}.  

\item Nejnovější vydání \LaTeX u má novou verzi \acro{LPPL} \Dash teď
oficiálně schválená Debian licence.  Rozmanité další aktualizace najdete
v~souborech \filename{ltnews} v~\OnCD{texmf-dist/doc/latex/base}. 
 
\item Je dodán \cmdname{dvipng}, nový program pro konvertování \acro{DVI} na 
obrazové soubory \acro{PNG}.  Viz \url{http://www.ctan.org/pkg/dvipng}. 

\item Zredukovali jsme balík \pkgname{cbgreek} na \uv{středně} velkou 
sadu fontů, se souhlasem a na radu autora (Claudio Beccari).
Odstraněné fonty jsou neviditelné, obrysové, a průhledné,
relativně zřídka se používají a my jsme potřebovali místo.  
Úplná sada je dostupná z~\acro{CTAN}
(\url{http://mirror.ctan.org/tex-archive/fonts/greek/cbfonts}). 
 
\item \cmdname{oxdvi} byl odebrán; použijte jednoduše \cmdname{xdvi}.

\item Příkazy \cmdname{ini} a \cmdname{vir} (linky) pro
\cmdname{tex}, \cmdname{mf} a \cmdname{mpost} se již nevytvářejí,
například \cmdname{initex}.  Funkčnost instrukce \cmdname{ini} byla po
celá léta přístupna prostřednictvím volby \optname{-ini} na~příkazovém řádku. 

\item Podpora platformy \textsf{i386-openbsd} byla zrušena. 
Jelikož balíček \pkgname{tetex} v~\acro{BSD} Ports systému 
je dostupný a \acro{GNU/}Linux a Free\acro{BSD} binárky byly 
dostupné, zdálo se nám, že čas dobrovolníků může být využit
lépe někde jinde.
\item Na \textsf{sparc-solaris} (přinejmenším) jste možná 
museli nastavovat proměnné prostředí
\envname{LD\_LIBRARY\_PATH}, aby běžely programy \pkgname{t1utils}.  
Je to tím, že jsou kompilovány v~C++,
a neexistuje standardní umístění \singleuv{runtime} knihoven.  
(To není novinka roku 2004, ale nebylo to dřív zdokumentováno.)  
Podobně, na \textsf{mips-irix}, `runtime' knihovny pro \acro{MIPS}
7.4 jsou nezbytné.
\end{itemize}

\subsubsection{2005}

Rok 2005 přinesl jako obvykle množství modernizací balíčků a programů.
Infrastruktura zůstala relativně stabilní z~roku 2004, ale nutně také
nastaly nějaké změny:

\begin{itemize}

\item Byly zavedeny nové skripty \cmdname{texconfig-sys}, \cmdname{updmap-sys} a
      \cmdname{fmtutil-sys}, které mění konfiguraci v~systémových stromech.  
      Skripty \cmdname{texconfig},
      \cmdname{updmap} a \cmdname{fmtutil} teď mění uživatelské (user-specific) soubory
      v~\dirname{$HOME/.texlive2005}.  %$

\item Na specifikaci stromů obsahujících konfigurační soubory (uživatelské resp. systémové)
      byly zavedeny odpovídající nové proměnné \envname{TEXMFCONFIG} resp.
      \envname{TEXMFSYSCONFIG}.  Tedy, možná budete potřebovat přesunout osobní verze
      souborů \filename{fmtutil.cnf} a \filename{updmap.cfg} na tato místa; jiná volba je 
      předefinování \envname{TEXMFCONFIG} nebo \envname{TEXMFSYSCONFIG} v~souboru 
      \filename{texmf.cnf}. V~každém případě skutečná pozice těchto souborů a
      hodnoty \envname{TEXMFCONFIG} a \envname{TEXMFSYSCONFIG}
      se musejí shodovat. Viz oddíl~\ref{sec:texmftrees}, 
      strana~\pageref{sec:texmftrees}.

\item Loni jsme ponechali \verb|\pdfoutput| a jiné primitivy nedefinovány
      pro výstup \dvi, přestože byl používán program \cmdname{pdfetex}.  
      Letos, jak jsme slíbili, jsme odstranili toto zpětně kompatibilní
      opatření. Tedy když váš dokument používá 
      \verb|\ifx\pdfoutput\undefined|
      na testování výstupu do formátu \acro{PDF}, je nutné ho změnit. Můžete
      k~tomu použít balík \pkgname{ifpdf.sty} (který funguje 
      v~plain \TeX u i \LaTeX u), nebo použít jeho logiku.
      
\item Loni jsme změnili většinu formátů tak, aby vypisovaly (8bitové) znaky 
      tak jak jsou (viz předcházející sekci).  Nový TCX soubor
      \filename{empty.tcx} teď poskytuje jednodušší cestu k~dosažení 
      původního zápisu \verb|^^| když si tak budete přát, jako v~případě:
\begin{verbatim}
latex --translate-file=empty.tcx yourfile.tex
\end{verbatim}

\item Nový program \cmdname{dvipdfmx} je zařazen pro 
převedení z~\acro{DVI} do \acro{PDF}; 
ten je platnou aktualizací programu
\cmdname{dvipdfm} (který je též ještě k~dispozici, i když ho nedoporučujeme).
      
\item Nové programy \cmdname{pdfopen} a \cmdname{pdfclose} byly přidány, aby
poskytly možnost znovu otevřít \acro{PDF} 
soubory v~programe Adobe Acrobat Reader bez jeho restartu.  
(Jiné prohlížeče \acro{PDF}, především \cmdname{xpdf},
\cmdname{gv} a \cmdname{gsview}, nikdy netrpěly tímto problémem.)      
            
\item Kvůli důslednosti proměnné \envname{HOMETEXMF} a
      \envname{VARTEXMF} byly přejmenovány na \envname{TEXMFHOME} resp. na
      \envname{TEXMFSYSVAR}.  Je tu také \envname{TEXMFVAR}, která je
      implicitně uživatelsky závislá (user-specific). Viz první bod výše.
\end{itemize}

\subsubsection{2006--2007}

V~letech 2006--2007 byl rozsáhlým přírustkem na \TL{} program \XeTeX{},
přístupný jako programy \texttt{xetex} a \texttt{xelatex}; viz
\url{http://scripts.sil.org/xetex}.

\MP\ byl také podstatně aktualizován, s~mnoha plány do budoucnosti 
(\url{http://tug.org/metapost/articles}), podobně pdf\TeX{}
(\url{http://tug.org/applications/pdftex}).

Formát \TeX\ \filename{.fmt} (vysokorychlostní formát) a podobně soubory
\MP\ a \MF\ jsou teď uloženy v~podadresářích \dirname{texmf/web2c},
namísto přímého uložení v~něm (ačkoliv je adresář stále prohledáván, 
v~zájmu stávajících formátů \filename{.fmt}). Podadresáře nesou jména 
používaných programů, například \filename{tex}
nebo \filename{pdftex} nebo \filename{xetex}. Tato změna by měla při 
běžném používání zůstat nepostřehnuta.

Program (plain) \texttt{tex} již nečte první řádky \texttt{\%\&} aby
určil, jaký formát má spustit; je to čistý knuthovský \TeX.
(\LaTeX\ a všechny ostatní programy stále čtou řádky \texttt{\%\&}).
Pochopitelně se během roku (jako obvykle) vyskytly stovky jiných
aktualizací balíků a programů.  Jako obyčejně, zkontrolujte, prosím,
aktualizace na \acro{CTAN}u (\url{http://mirror.ctan.org}).

Vnitřně, strom zdrojových textů je nyní uložen v~Subversion, se 
standardním webovským rozhraní m pro jeho prohlížení, kam směruje 
odkaz z~naší domovské stránky. Třebaže není v~konečné verzi
viditelný, očekáváme, že to poskytne základ pro stabilní rozvoj
v~letech následujících.

Nakonec, v~květnu 2006 Thomas Esser oznámil, že už nebude aktualizovat
te\TeX{} (\url{http://tug.org/tetex}).  Výsledkem je nárůst zájmu o~\TL{}, 
především mezi distributory \GNU/Linuxu.  
(Na \TL{} se nachází nové instalační schéma \texttt{tetex}u, 
poskytující přibližný ekvivalent.)  Doufáme, že to možná povede
ke zlepšení prostředí \TeX{}u pro všechny.

\subsubsection{2008}

V~roce 2008 byla celá infrastruktura \TL{} přebudována a znovu
implementována. Úplná informace o~instalaci je nyní
uložena v~textovém souboru \filename{tlpkg/texlive.tlpdb}.

Mezi dalšími věcmi je konečně možná aktualizace instalace \TL{}
z~internetu po předchozí instalaci. Tuto vlastnost poskytoval 
MiK\TeX\ již řadu let.  Předpokládáme pravidelnou aktualizaci nových
balíků po jejich vydání na \CTAN{}u.

Obsažený je významnější nový stroj (engine) Lua\TeX\ (\url{http://luatex.org});
kromě lepší přizpůsobivosti v~sázení je možno tento vynikající skriptovací jazyk
použít jak uvnitř, tak i~mimo \TeX{}ovské dokumenty.

Podpora Windows a unixových platforem je nyní jednotnější.
Zejména, většina skriptů Perlu a Lua je teď k~dispozici pod Windows, 
s~použitím Perlu distribuovaného na~\TL.

Nový skript \cmdname{tlmgr} (sekce~\ref{sec:tlmgr}) je všeobecné rozhraní
pro správu \TL{} po předchozí instalaci. Ovládá aktualizaci balíků
a následující znovuvytvoření formátů, mapovacích souborů a jazykových souborů,
volitelně zahrnující lokální doplňky.

S~příchodem programu \cmdname{tlmgr}, činnosti programu
\cmdname{texconfig} na editaci formátů a konfiguračních souborů dělení
slov jsou nyní blokované.

Program \cmdname{xindy} pro tvorbu rejstříků
(\url{http://xindy.sourceforge.net/}) je nyní zahrnut na většině
platforem.
Nástroj \cmdname{kpsewhich} může nyní ohlásit všechny výskyty 
pro daný soubor 
(option \optname{--all}) a omezené výskyty pro daný podadresář
(option \optname{--subdir}).

Program \cmdname{dvipdfmx} zahrnuje nyní funkčnost extrakce informace
o `bounding boxu', pomocí povelu \cmdname{extractbb}; toto
byl jeden z~posledních rysů, které poskytoval \cmdname{dvipdfm}, avšak ne
\cmdname{dvipdfmx}.

Fontové přezdívky \filename{Times-Roman}, \filename{Helvetica}, atd.
byly odstraněné.  Různé balíky očekávaly jejich různé chování (především,
že budou mít různé kódování) a nenalezlo se vhodné řešení tohoto problému.

Formát \pkgname{platex} byl odstraněn pro konflikt jmen s~japonštinou
\pkgname{platex};
podporu polštiny nyní zajišťuje balík \pkgname{polski}.

Soubory \web{}ovských řetězců (pool) jsou nyní zkompilované do binárek pro
usnadnění aktualizací.

A nakonec, v~tomto vydání jsou zahrnuty změny provedené Donaldem Knuthem
v~jeho úpravách \TeX u roku 2008 (`\TeX\ tuneup of 2008').
Viz \url{http://tug.org/TUGboat/Articles/tb29-2/tb92knut.pdf}.

\subsubsection{2009}

Od roku 2009 je standardní výstupní formát Lua\AllTeX\ PDF, pro využití
výhody Lua\TeX{}ovské podpory Open\-Type a jiné. Nové binárky nazvané
\code{dviluatex} a \code{dvilualatex} spouští Lua\TeX\ při výstupu DVI.
Domovská stránka Lua\TeX{}u je \url{http://luatex.org}.

Původní systém (engine) Omega a formát Lambda format byly odstraněny
po diskusích s~autory systému Omega. Zůstaly aktualizované
programy Aleph a Lamed, podobně jako pomocné programy systému Omega.

Obsažené je nové vydání fontů AMS \TypeI, včetně Computer
Modern: do zdrojáků Metafontu bylo zapracováno několik málo změn tvarů,
které za léta udělal Don Knuth a byl aktualizován hinting fontů. 
Tvary fontů Euler byly důkladně překresleny Hermannem Zapfem (viz
\url{http://tug.org/TUGboat/Articles/tb29-2/tb92hagen-euler.pdf}). Ve všech 
případech zůstaly metriky \emph{nezměněny}. Domovská stránka AMS fontů je
\url{http://www.ams.org/tex/amsfonts.html}.

Pomocný program -- nový GUI editor -- \TeX{}works 
je zahrnut pro Windows, ale také v~Mac\TeX u.  
Pro jiné platformy a další informace, viz domovskou 
stránku \TeX{}works \url{http://tug.org/texworks}. 
Je to multi-platformní prostředí
inspirované editorem TeXShop v~\MacOSX, zaměřené 
na jednoduché použití.

Grafický program Asymptote je zahrnutý pro více platforem. Realizuje
textově založený jazyk pro popis grafiky, blízký k~MetaPostu,
avšak s~pokročilou podporou 3D a jinými vlastnostmi. 
Jeho domovská stránka je \url{http://asymptote.sourceforge.net}.

Samostatný program \code{dvipdfm} byl nahrazen programem 
\code{dvipdfmx}, který pod tímto jménem pracuje ve zvláštním 
režimu kompatibility.  % under that name
\code{dvipdfmx} zahrnuje podporu \acro{CJK} a má nahromaděny 
mnohé další úpravy za léta od posledního vydání
\code{dvipdfm}. Domovská stránka DVIPDFMx je
\url{http://project.ktug.or.kr/dvipdfmx}.

Binárky pro platformy \pkgname{cygwin} a \pkgname{i386-netbsd} jsou nyní
v~\TL{} zahrnuty, zatímco nám bylo oznámeno, že uživatelé 
Open\acro{BSD} získají \TeX\ pomocí jejich
systémů balíků a navíc se objevily potíže při vytváření binárek,
které by měly šanci fungovat na více než jedné verzi.

Z dalších menších změn: nyní používáme \pkgname{xz} kompresi,
stabilní náhradu za \pkgname{lzma}
(\url{http://tukaani.org/xz/}); a literál |$| je povolen v~názvech
souborů pokud není uveden na začátku jména známé proměnné;
knihovna Kpathsea je teď vícevláknová (použitelné v~MetaPostu); 
budování celého \TL{} je nyní založeno na systému Automake.

Závěrečná poznámka o minulosti: všechna vydání \TL{}, spolu s~podpůrným 
materiálem jako např. \CD\ labels jsou dostupná na
\url{ftp://tug.org/historic/systems/texlive}.

\subsubsection{2010}

\label{sec:2010news} % keep with 2010
V~roce 2010 je předvolenou verzí pro výstup PDF verze 1.5, umožňující větší kompresi.  
To se týká všech nástrojú \TeX{}u používaných na vytváření PDF a \code{dvipdfmx}.  
Načtením \LaTeX{}ovského balíčku \pkgname{pdf14} se provede zpětná změna na PDF~1.4, 
nebo nastavte |\pdfminorversion=4|.

pdf\AllTeX\ nyní \emph{automaticky} konvertuje požadovaný soubor ve formátu Encapsulated
PostScript (EPS) na PDF, prostřednictvím balíku \pkgname{epstopdf}, když a pokud je načten 
konfigurační soubor \LaTeX{}u \code{graphics.cfg} a pokud je výstup do PDF.  
Implicitní nastavení jsou zamýšlené pro eliminaci možností přepsání 
ručně vytvořených PDF souborů, ale můžete také docela zakázat načtení \code{epstopdf} zadáním
|\newcommand{\DoNotLoadEpstopdf}{}| (nebo |\def...|) před deklarací 
\cs{documentclass}. Balík \pkgname{epstopdf} nebude zaveden rovněž
pokud bude použit balík \pkgname{pst-pdf}. 
Pro další podrobnosti viz dokumentaci balíku \pkgname{epstopdf}
(\url{http://ctan.org/pkg/epstopdf-pkg}).

Další podobnou změnou je, že vykonání několika málo externích příkazů z~\TeX{}u, 
prostřednictvím vlastnosti \cs{write18}, je nyní implicitně povoleno. Tyto
příkazy jsou \code{repstopdf}, \code{makeindex}, \code{kpsewhich},
\code{bibtex} a \code{bibtex8}; seznam je uveden v~\code{texmf.cnf}.  
Prostředí, která musí zakázat všechny takové externí povely
můžou zrušit tuto volbu v~instalátoru (viz
oddíl~\ref{sec:options}), nebo po instalaci přepsat hodnotu
spuštěním |tlmgr conf texmf shell_escape 0|.

Ještě další podobnou změnou je to, že \BibTeX\ a Makeindex nyní implicitně odmítají zapsat
své výstupní soubory do libovolného adresáře (jako samotný \TeX).  
Je to proto, že nyní můžou být povolené pro použití omezeným \cs{write18}.  
Aby se to změnilo, může být nastavena proměnná prostředí \envname{TEXMFOUTPUT},
nebo změnené nastavení |openout_any|.

\XeTeX\ nyní podporuje posun (kerning) okrajů podél stejných linií jako pdf\TeX.
(Expanze fontů není aktuálně podporována.)

Program \prog{tlmgr} nyní standardně ukládá jednu zálohu každého 
aktualizovaného balíku (\code{tlmgr option autobackup 1}), 
tudíž přerušené aktualizace balíků mohou být snadno vráceny příkazem \code{tlmgr restore}.  
Pokud děláte poinstalační aktualizace a nemáte dostek místa na disku pro zálohy, 
spusťte \code{tlmgr option autobackup 0}.

Byly zařazeny nové programy: nástroj (engine) p\TeX\ a příbuzné pomůcky pro sazbu Japonštiny; 
program \BibTeX{}U pro \BibTeX umožňující použití Unicode; utility \prog{chktex} 
(\url{http://baruch.ev-en.org/proj/chktex})
na kontrolu dokumentů \AllTeX{}u; překladač \prog{dvisvgm} z~DVI do SVG
(\url{http://dvisvgm.sourceforge.net}).

Jsou dodány binárky těchto nových platforem: \code{amd64-freebsd},
\code{amd64-kfreebsd}, \code{i386-freebsd}, \code{i386-kfreebsd},
\code{x86\_64-darwin}, \code{x86\_64-solaris}.

Změna \TL{} 2009, kterou jsme si nevšimli: četné binárky týkající se \TeX4ht
(\url{http://tug.org/tex4ht}) byly odstraněny z~adresářů binárek.  
Obecně použitelný (generic) program \code{mk4ht} může být použit na spuštění 
libovolné z~rozličných kombinací \code{tex4ht}.

Nakonec, vydání \TL{} na \TK\ \DVD\ již nemůže být (kupodivu) spouštěné živě.
Samostatné \DVD\ již nemá dostatek místa.  
Jednou výhodou je, že instalace z~fyzického \DVD\ je mnohem rychlejší.

\subsubsection{2011}

Binárky \MacOSX\ (\code{universal-darwin} a
\code{x86\_64-darwin}) nyní pracují jenom pro Leopard nebo pozdější; Panther a
Tiger již nejsou podporovány.

Program \code{biber} pro zpracování bibliografie je zahrnut pro běžné platformy.  
Jeho rozvoj je úzce spojený s~balíkem
\code{biblatex}, který úplně přebudovává %which completely reimplements
bibliografické prostředky poskytované \LaTeX{}em.

Program MetaPost (\code{mpost}) již nevytváří nebo nepoužívá soubory
\code{.mem}.  Potřebné soubory, jako je \code{plain.mp}, se jednoduše načítají 
při každém spuštění.  To souvisí s~podporou MetaPostu jako knihovny, 
což je další důležitá změna, třebas neviditelná pro uživatele.

Implementace \code{updmap} v~programu Perl, předtím používána pouze
pod Windows, byla vylepšena a nyní je používána na všech
platformách. Výsledkem toho je, že uživatel by neměl 
vidět žádné změny, kromě toho, že program běží mnohem rychleji.

Programy \cmdname{initex} a \cmdname{inimf} byly obnoveny 
(ale žádné jiné \cmdname{ini*} varianty).

% 
\subsubsection{2012}

\code{tlmgr} podporuje aktualizace z~vícenásobných 
síťových repositářů. Více obsahuje oddíl o vícenásobných 
repositářích ve výstupu příkazu \code{tlmgr help}.

Parametr \cs{XeTeXdashbreakstate} je implicitně nastaven na~1, pro
\code{xetex} i \code{xelatex}.  To umožňuje zalomení řádek po
pomlčkách a spojovnících, % a em-dashes and en-dashes, 
co vždycky bylo chováním  %which has always been the behavior of plain
plain \TeX{}u, \LaTeX{}u, Lua\TeX{}u, atd.  Stávající dokumenty 
\XeTeX{}u, které si musí udržet perfektní kompatibilitu
zalomení řádek musí explicitně nastavit hodnotu
\cs{XeTeXdashbreakstate} na~0.

Výstupní soubory generované programy \code{pdftex} a \code{dvips}, mimo jiné, 
mohou teď překročit velikost 2\,GB.

Do výstupu programu \code{dvips} je implicitně zahrnuto 35 standardních 
PostScriptových fontů, protože existuje příliš mnoho jejich různých verzí.

V omezeném režimu vykonávání \cs{write18}, který je implicitně nastaven,
\code{mpost} je teď povoleným programem.

Soubor \code{texmf.cnf} je také k nalezení v adresáři \filename{../texmf-local},
například, \filename{/usr/local/texlive/texmf-local/web2c/texmf.cnf}, 
pokud existuje.

Skript \code{updmap} čte soubor \code{updmap.cfg} podle stromu místo
globálního konfiguračního souboru. Tato zména by neměla být viditelná,
pokud needitujete vaše soubory updmap.cfg přímo.  
Více obsahuje výstup příkazu \code{updmap --help}.

Platformy: byly přidány \pkgname{armel-linux} a \pkgname{mipsel-linux};
\pkgname{sparc-linux} a \pkgname{i386-netbsd} nejsou více 
v~základní distribuci.

\htmlanchor{news}
\subsection{Současnost}
\label{sec:tlcurrent}

Rozvržení distribuce: kořenový adresář \code{texmf/} přešel do \code{texmf-dist/}, pro zjednodušení. Obě
proměnné \code{TEXMFMAIN} a \code{TEXMFDIST} Kpathsea nyní ukazují na \code{texmf-dist}.

Mnohé malé jazykové kolekce byly sloučeny pro zjednodušení instalace.

\MP: byla přidána původní podpora pro výstup PNG a pohyblivá čárka (IEEE double).

Lua\TeX: aktualizován na Lua 5.2, a zahrnuje novou knihovnu
(\code{pdfscanner}) pro zpracování obsahu externí stránky PDF, 
kromě množství dalšího (viz jeho stránky).

\XeTeX\ (pro doplnění viz také jeho stránky):
\begin{itemize}
\item Na navrhování fontů je nyní použita knihovna The HarfBuzz místo
ICU.  (ICU je stále používán pro podporu vstupních kódování, obousměrnost
a zvláštní zalamování řádků v~Unicode.)
\item Na návrh Graphite se nyní používají Graphite2 a HarfBuzz namísto SilGraphite.
\item Na Mac-ích se používá Core Text namísto (kritizovaného) ATSUI.
\item Preferují se TrueType/OpenType fonty před Type1 pokud jsou stejné názvy.
\item Opraveny občasné neshody při hledání fontů mezi \XeTeX{}em a
\code{xdvipdfmx}.
\item Podpora OpenType math cut-ins.
\end{itemize}

\cmdname{xdvi}: nyní používá pro vyobrazení FreeType namísto \code{t1lib}.

\pkgname{microtype.sty}: trochu podpory pro \XeTeX\ (vyčuhování) a
Lua\TeX\ (vyčuhování, rozpínavost fontů, mezipísmenný proklad -- tracking), 
kromě dalších zlepšení.

\cmdname{tlmgr}: nová činnost \code{pinning} pro usnadnění konfigurace násobných repositářů; 
více obsahuje tato sekce v~\verb|tlmgr --help|, online na
\url{http://tug.org/texlive/doc/tlmgr.html#MULTIPLE-REPOSITORIES}.

Platformy: \pkgname{armhf-linux}, \pkgname{mips-irix},
\pkgname{i386-netbsd} a \pkgname{amd64-netbsd} přidány nebo oživeny;
\pkgname{powerpc-aix} odstraněna. Podpora pro několik dalších platforem je
dostupná ve formě uživatelských binárek
(\url{http://tug.org/texlive/custom-bin.html}). Navíc jsou některé 
platformy vynechány na \DVD\ (jednoduše pro ušetření místa), avšak mohou být
normálně nainstalovány z~internetu.

\subsection{Budoucnost}

\emph{\TL{} není dokonalý!} A~nikdy nebude. Máme v~úmyslu
pokračovat v~pravidelných vydáních a rádi bychom poskytovali 
více podpůrných materiálů, programů, včetně instalačních, a jistěže
aktualizovaný a lépe zkontrolovaný strom maker a fontů. Tato práce je
prováděna dobrovolníky v~jejich omezeném volném čase a tedy vždycky je
co dodělávat. Viz, prosím, \url{http://tug.org/texlive/contribute.html}.

Prosíme, pošlete opravy, návrhy, náměty a nabídky pomoci na:
\begin{quote}
\email{tex-live@tug.org}\\
\url{http://tug.org/texlive}
\end{quote}
\smallskip\nobreak
\noindent \textsl{Šťastné \TeX ování!}

\end{document}
